BEREGMEGYEI ÁSVÁNYVIZEK. 
385 
azonban -— mert több is van ott —- lehet, hogy van sós forrás is; savanyú- 
vízről azonban az odavalók közül senki sem tud semmit. 
II. A chemiai vizsgálat. 
A vizsgálatra szánt vizet az árdánházi kivételevei a szokásos vigyázat¬ 
tal mind magam mentettem. A chemiai vizsgálatot a következő módszerek 
szerint végeztem: 
Az összes szilárd részek mennyiségét 100 cm 3 víznek elpárologtatása 
es a maradék megmérése által határoztam meg. A csészeben levő maradó¬ 
kot 5 cm 3 vízben feloldván (lehetőleg), Vio normál ezüstnitrát-oldattal tit- 
ráltam meg benne — káliumchromáttal indikálván — a chlort * 
100 cm 3 vízben Vio normál sósavval főzés közben — cochenillel indi¬ 
kálván — titráltam meg a kötött széndioxydot. A lehűlt elegynek Clark 
módszere szerint határoztam meg a keménységét, a melyet egyszerűség 
végett csupán mésztől származónak számítottam.**' 
Végül 100 cm 3 vízben határoztam meg a szabad és u. n. félig kötött 
széndioxydot Pettenkoffer szerint. 
Az így nyert számok, ha nem is mondhatók teljesen szabatosaknak, 
mégis a hozzáértőnek teljesen elegendők arra, hogy belőlük a víz chemiai jel¬ 
legét megítélhesse. A hol ezeken kívül még minőségi vizsgálatra is volt szük¬ 
ség, azt az általánosan elfogadott módszerek szerint végeztem, és csupán azt 
kell megjegyeznem, hogy nem vettem számba avas, kénsav stb. oly csekély 
mennyiségeit, a mennyi minden természetes vízben előfordul. 
A vizsgálatok eredményét 1 1-re számítva a következő táblázatba fog¬ 
laltam össze: 
A forrás lelőhelye és neve 
Megjegyzés 
Szilárd 
részek 
összege 
Cl 
Kötött 
C0 2 
Ca 
Szabad 
és f. k. 
C0 2 
Ardánliáza 
— 
0,165 
0,029 
0,039 
0,021 
0,000 
Berezinka, Zdorova-Kemicza 
Vasat és ként 
nem tartal¬ 
maz 
0,250 
0,005 
0,173 
0.041 
0,086 
Berezinka, a « Városerdőn mel¬ 
letti forrás 
— 
0,155 
0,025 
0,088 
0.029 
0,064 
* A kis mennyiségű viz által lehetőleg elkerültem azon hibát, a melyet ezen 
módszernél az ezüstchromat oldékonysága okoz. 
** Clark módszerének ezen módosítása által elkerültem azon sokszor jelenté¬ 
keny hibát, a melyet a szabad szénsav okoz. 
Földtani Közlöny. XX. köt. 1890. (285) 
25 
