388 
D? ILOSVAY LAJOS : 
ADALÉK AZ ÁSVÁNYOS VIZEK ÖSSZETÉTELÉNEK MEG¬ 
VÁLTOZÁSÁHOZ. 
Dr. Ilosvay Lajos- tói.* 
Az ásványos vizek elemzésének közönségesen ismert feladata az, hogy 
ezeket a természetadta kész termékeket, mint a kereskedelem jövedelmező 
czikkeit, az általok elérhető haszon kedvéért mutassuk be. Az elemzéseket 
leginkább az orvos méltányolja, és hogy hazánkban is az ásványos vizek 
megvizsgálása iránt érdeklődés mutatkozik, csupán csak annak a haszonnak 
lehet tulajdonítani, melyet az elemzésektől közegészségi és közgazdasági 
tekintetekből várni lehet. 
Az ásványos víz elemzéseknek, ámbár nem egy érdekes felfedezésre 
szolgáltattak alkalmat, — miként a rubidium, carbonyl-oxysulphid tanúsít¬ 
ják, — mint jól kidolgozott módszerek alapján végzett munkálatoknak 
tudományos becset nem is tulajdonítanak, és úgy szólván egyetlen tudo¬ 
mány, mely ásványos víz elemzésekből igazságokat kideríteni törekszik: a 
geológia. 
A geológia jól tudja azt, hogy az ásványos víz a föld életében nem 
szerep nélküli, egy a földre nézve felesleges valami, mely a föld titkos rejte- 
kéből felbuggyan s tova iramlik, hogy végre eltűnjék abban az óriási reser- 
voirban, melynek tenger a neve; tudja jól, hogy az ásványos víz, a víznek 
mint anyag- és alakváltoztató tényezőnek terméke, és hogy képződésé köz¬ 
ben az oxygen és szénbioxyd tartalmú víz, később az ásványos víz maga, 
habár nem serényen, nem mindig rögtön láthatólag, de folytonosan mun¬ 
kálkodik. 
Az ásványos vizek képződésekor a víznek munkája elenyészőleg cse¬ 
kély aboz képest, a mit egy begyről gyorsan lerohanó patak, egy maga előtt 
mindent szétromboló lavina, avagy egy iszapoló folyam végez; — nem ver¬ 
senyezhet azzal a hatással sem, melyet a sziklába szívódó vizcseppek kellő 
feltételek közben kifejtenek: de ki tudná megmondani, hogy az a forrás, 
mely évenként csak 5000 m 3 olyan vizet vet a föld színére, melyben i'Ü q 
különféle só van feloldva, felbuggyanásának a múltban elveszett első pil¬ 
lanatától máig, hol és mekkora üreget vájt, hol és mekkora basadékokat 
töltött ki, és általában mifele anyag- és alakváltoztatásokat idézett elő ? 
Következtetéseiben a geológia sem támaszkodhatik mindig elég számú 
felvilágosító adatra. Mert ismeretes ugyan, hogy az a víz, a mely ma mint 
* Előadta a m. földtani társulat 1890. márczius hó 5-én tartott szakülésén, 
m) 
