AZ ÁSVÁNYOS VIZEK ÖSSZETÉTELE. 
389 
ásványos víz tör elő, talán napokkal ezelőtt, mint eső hullott alá, de arról 
beszelni, hogy az az eső hol hullott le, milyen utakon haladt a víztartó 
rétegig, hogy a benne oldva levő szilárd alkatrészeket a víztartó rétegig vagy 
a víztartó rétegtől a forrásig terjedő vándorlása közben szedte-e fel, hatá¬ 
rozott meggyőződéssel csak azokban a ritka esetekben lehet, midőn a talajba 
ivódott víz útja, lehullásának helyétől forrásáig, geológiai tekintetben ismeretes. 
Pliniustól kezdve napjainkig áll az axióma: «Tales sunt aqu:e, qualis terra 
per quam íluuntw, de nekem nincs tudomásom róla, hogy azok az összes 
feltételek, a melyektől valamely ásványos víz keletkezése függ, annyira sza¬ 
batosan meg volnának állapítva, hogy a csalódásnak útja el legyen vágva 
teljesen. 
Ha ásványos vizek képződéséről beszélünk, rendszerint általánosságban 
nyilatkozunk. Tudjuk, hogy oxygennel és szenbioxyddal terhes víz szülője 
lehet számtalan chemiai átalakulásnak, melyeknek következteben a vízbe 
különböző sók, főleg hydrocarbonatok kerülnek; tudjuk, hogy növények 
korhadása, rothadása következtében képződő vagy vulkanikus származású 
szenbioxyd a víz szénbioxyd-tartalmát növelheti, s az ilyen víz nagyobb 
mennyiségű ásványos alkatrészt oldhat fel; magyarázatunkban hatha¬ 
tósan támogathat a forrás körül levő talajviszonyok megfigyelése is; 
de vajmi ritkán kerül szóba, hogy az ásványos víz képződését a forrás 
közelében vagy sokkal távolabb fekvő talajviszonyok és egyéb feltételek 
szabták-e meg. 
A nélkül, hogy ismereteink értékét kisebbíteni akarnék, beismerhet¬ 
jük, hogy az ásványos vizek képződésére vonatkozó magyarázataink még 
hézagosak. És figyelemre méltó a geológiai ismeretek fejlődésében, hogy 
mig az ásványos vizek szerepe ásványfekttk, kőzetek képződése, vagy átvál¬ 
tozása körül behatóan tanulmányozva van, addig az ásványos vizek meg¬ 
változását jóformán alig figyelték meg. De ezt a kérdést tisztázni a nélkül, 
hogy valamely ásványos vizet lehetőleg nagyobb időközökben és többször 
meg ne elemezzenek, elképzelhetetlen. Vannak ugyan egy-egy ásványos 
vízről különböző időből származó elemzési adataink ; azonban ezeket inkább 
a víz alkalmazhatóságának megítélésére, mint arra használták fel, hogy belő¬ 
lük a víz összetételének és képződési feltételeinek megváltozására vontak volna 
következtetéseket. Azt hiszem, hogy ez a tér egészen elhanyagolt; pedig 
eppen a geológia érdekében sokkal több figyelmet érdemel, mint a mennyi¬ 
ben eddig részesült. 
A chemiai elemzésre szánt ásványos vizek összegyűjtésére vonatkozó¬ 
lag azt az utasítást adjuk, vagy követjük, hogy a vizet lehetőleg száraz idő¬ 
járáskor kell meríteni; mert feltesszük, hogy az ásványos vízben minden 
alkatrész mennyisége és minősége állandó és töménysége csak a víz viszony¬ 
lagos mennyiségétől függ. A forrás vizének összetétele mindenesetre meg¬ 
változhat, ha esővíz akár közvetetlenül, akár a forrás közelében fekvő patak 
(á89) 
