D: ILOSVAY LAJOS: 
390 
vagy folyóvíz felduzzasztása következtében közvetve, beleszivároghat. De a 
víz egymagában csak akkor lehet megváltoztató feltétele valamely ásványos 
víz összetételének, ha képződésében más tényezőnek, mint a víz oldó hatá¬ 
sának, nincs szerepe. Minden más esetben, midőn a vízben feloldott szén- 
bioxyd is részt vesz a szilárd reszek feloldásában, vagy szulfidok oxydatiója 
folytán képződött és oldható szulfátok töményithetik a vizet, e föltevésnek 
csak akkor volna jelentősége, ha a szénbioxyd mennyisége állandó volna, 
ha a szénbioxydos víz állandóan ugyanazon nyomás alatt végezné munká¬ 
ját s ha a szulfátok képződése és feloldódása is mindig egyforma körülmé¬ 
nyek között történnék. 
Változzék meg a szénbioxyd mennyisege es a nyomás, változzék meg 
az oxydatio körülménye, meg kell változni a feloldott szilárd részek meny- 
nyiségének is, meg pedig olyan törvény szerint, melyről ma inkább elméleti 
mint tapasztalati alapon szólhatunk. 
Az ásványos vizekben feloldott szilárd alkatrészek mennyisége nem¬ 
csak a víznek és a benne feloldott szénbioxydnak mennyiségétől függhet. 
Elképzelhető, hogy némely kőzetben egyes alkatrészek, melyek kis nyomás 
alatt nem oldódnak fel, feloldódhatnak nyomás vagy hőmérséklet növeke¬ 
déskor. S vájjon lehetne-e minden esetben azt állítani, hogy egy ásványos 
víz olyan hőmérsékleten képződött, mint a minővel a föld színére került? 
Azt pedig egészen bizonyosra vehetjük : hogy ha megváltozik az ásványos víz 
főgyűjtőjéből a víz folyásának iránya, es a víz más talajrétegekkel érintkezik, 
meg kell változni az ásványos vizek minőségének is. Minthogy nincs biz¬ 
tosítékunk az iránt, hogy valamely ásványos víz a föld belsejében változat¬ 
lanul ugyanazon rétegekkel érintkezik, merész állítás volna, hogy az ásványos 
vizek szilárd maradékának minőségileg állandó összetételűnek kell lenni. 
Ha már most a szilárd alkatrészek mennyisege ugyanazon talajréteg¬ 
ben a víz és szénbioxyd mennyiségétől (sok esetben az oxydatio folyamattól 
is), minősége pedig eme tényezőkön kívül a talajrétegtől is függ, ámbár 
ogosült követelésünk, hogy az ásványos vízforrásokat jól kell gondozni, hogy 
a palaczkozásnak kifogástalanul kell történni, mindazáltal eme követelések 
a víz minőségére nézve a chemiai elemzés tekintetéből csak másodlagos fon¬ 
tosságúak, mert az ásványos víz megváltozásának olyan okai is lehetnek, 
minőket elhárítani nem áll hatalmunkban. A geológiát éppen ezek az ásvá¬ 
nyos víz gondozásától független megváltozások érdeklik. Es az ásványos 
vizek elemzésével a geológiának fontos tudományos szolgálatot teljesítenénk, 
ha azokat meghatározott időszakokban megelemezvén, meg állapit an ók, hogy 
összetételök állandó-e vagy nem ? s ha nem, a változás oka miben rejlik? 
Egy másik nem kevésbbé fontos feladat lenne, azt keresni, hogy az ásványos 
viz és a velők érintkező rétegek összetétele között van-e olyan összefüggés, 
h gy bizonyos alkatrész vagy alkatrészek megjelenéséből ugyanazon geológiai 
szerkezetre lehetne következtetni ? 
(290) 
