394 
DE ILOSVAY LAJOS : 
mennyiségben van kimutatva a bórsav, és a luki Erzsébet-forrást kivéve, 
mindenikben előfordul a litliium is. Nem szükségképpen, de valószínű, hogy 
ezeknek a különböző helyen fakadó, de hasonló összetételű források vizének 
minősége szintén meg fog változni, ha már eddig meg nem változott. Miután 
közülök csak a szolyvai víz van forgalomban, eddig csak ezt vizsgálhattam 
meg bórsav-tartalmára és benne a bórsavat meg is találtam. Későbbi vizs¬ 
gálatok deríthetik ki, hogy ez és a többi ásványos vizek a luhi Margit- 
gyógyforrás vizéhez hasonlóan, meg fognak-e valamikorra változni vagy 
nem és hogy a luhi Margit-gyógyforrásban is megjelenik-e ismét a bórsav 
vagy nem. 
A (< SAROLTA" ÁSVÁNYOS VÍZ CHEMIAI ELEMZÉSE. 
Dr. Ilosvay LAJOs-tól.* 
A «Sarolta» ásványos víz Budison Turócz megyében fakad, Bakovszky 
Iván úr birtokán. Ez az ásványos víz már régen ismeretes. Első elemzését 
v. Crantz végezte, és az eredmény az ö «Gesundbrunnen dér Oesterreichi- 
schen Monarckie» czimű müvének 159-ik lapján van közölve, 1777-ben. 
Adataiból csak azt említem fel, hogy 1000 s. r. vizben 2,057 s. r. szilárd rész 
van savizet úgy írja le mint egyikét a legkitűnőbb alkalis savanyú vizeknek. 
Valószínűleg már v. Crantz nyomán dolgozott Kitaibel, ki 180G-ban a bu- 
disi vizet is részletesebben leírja, de ezt az ismertetést nem olvastam, mert 
a Schuster egyetemi tanártól kiadott Kitaibel-féle «Hydrograpkica Hun¬ 
gáriáé)) czimű munkában a hivatkozáson kívül bővebb ismertetés nincs. 
Az elemzett víz 1884. november havában volt merítve. Ugyanazon év 
november 18-áu én is voltam Budison a forrásnál végzendő munkák miatt. 
Akkor a luftban 2,3 m mély víz volt. A kút átmérője 1,48 m, a levegő 
nyomása d. e. 10 órakor 097,8 mm, a levegő hőmérséklete 0,2° C, a víz hő¬ 
mérséklete a vízoszlop minden rétegében 13,6 °C volt. A víz bősége napon¬ 
ként 54,720 1. 
I. A víz minőleges vizsgálata. 
A víz színtelen, szagtalan, kellemesen savanyú, gyengén lúgos ízű ; 
belőle sok gáz buborékol fel. A vízbe mártott kék lakmuszpapiros színe 
mulólag megveresedik; a veres szin azután ismét kékre változik. A megvere- 
sedés szabad szénsavtól származik; a kék színnek ismét előtünése alkali-car- 
bonatra vall. Ugyanezt bizonyítja az is, hogy a vízbe mártott veres lakmusz- 
Előadta a m. földtani társulat 1890. április lió 9-én tartott szakülésén. 
(-94) 
