396 
Dt ILOSVAY LAJOS ! 
III. Ellenőrző kísérletek. 
1. 459,615 g vizet platinacsészében bepárologtatván, 180 °C-on szán¬ 
tottam mig súlya állandó lett. Súlya = 1,0866 g. Ebből számítva 1000 q 
vízben van 2,3642 g szilárd maradék. 
2. Az elemzés adataiból számított szilárd maradék a vasat és alumí¬ 
niumot oxydoknak. a kovasavat siliciumbioxydnak tekintve 1000 g víz¬ 
ben — 2,3422 g. 
3. A 459,615 g vízből kapott maradékot tömény kénsavval leöntvén, 
a chloridokat, carbonatokat sulphatokká változtattam; most a maradékot 
ammonium-carbonattal hevítettem, míg állandó súlya lett. A sulphátok és 
kovasavanhydrid köz vetetlenül talált súlya 1,3353 g volt; 1000 g vízre 
számítva 2,9053. 
4. Az elemzés adataiból számított sulpbátolmak és kovasavanliydridnek 
súlya 1000 g vízben 2,9086. 
5. 345,92 g vizet kiizzitott natriumcarbonattal platinacsészében 180°-on 
addig szárítottam, mig súlya nem változott. A maradék nyomott 2,9528 g-ot. 
Gyenge izzítás után a maradék súlya 2,9505 g volt. Miután hőmérséklet¬ 
emelésre a maradék szine nem változott, s az izzítás okozta veszteség is 
felette csekély, egy újabb bizonyítékát találtam annak, hogy a vízben szén- 
tartalmú bomlástermékek nincsenek. Érdekesnek tartom azt felemlítni, hogy 
ez a forrás 108 évi időközben sem minőségére, sem a szilárd részek meny - 
nyiségére nézve lenyeges változáson nem ment keresztül. Hiszen a szilárd 
maradékban észlelhető többlet (0,3072 g 1000 g vízben) annak is tulajdo¬ 
nítható, hogy ma pontosabban dolgozhatunk. 
IV. A budisi víz összetétele, az alkatrészeket sókká csoportosítva. 
Az alkatrészeket sókká csoportosítván, azt a régóta követett felfogást 
tartottam szemem előtt, hogy a nagyobb chemiai erélylyel bíró alkatrészek¬ 
nek egymással kell összekapcsolva lenniük. 
A chlort és kénsavat, melyek a jelen esetben szereplő, bázist képző 
elemek közül a nátrium- és káliummal szemben tanúsítanak viszonylag 
nagyobb rokonságot, e két alkatrész között egyenlő mennyiségben osztottam 
meg; mert azt tudjuk, hogy e fémek chloridjai és sulphatjai hig oldatban 
mind jelen lehetnek, de hogy milyen viszonyban vannak jelen, még két¬ 
séges. 
A carbonatokat a félig kötött szénbioxyd rovására liydrocarbonatokra. 
a siliciumbioxydot orthokovasavhydrátra, az aluminiumoxydot aluminium- 
hydroxydra számíttotam át, mert a lehetséges állapotnak ezek a vegyület- 
alakok felelnek meg legjobban. E számítások szerént a budisi víz összetéte¬ 
lét a következő táblázat tünteti fel: 
(296) 
