404 
zujovic j. m. : 
zsök találhatók, gájezirok jelenlétét is kell feltételeznünk; azonban Zittelnek 1 
Egyptomban tett tanulmányai nem szólanak e föltevés mellett. Ő ugyanis azt 
mondja, lia e fák silificatiója tényleg gájszirok forró vizének műve volna, akkor 
a fatörzsöknek más külsőt kellene mutatniok és a silificatio helyén kovatufát is 
kellene találni; pedig Kairó mellett ez utóbbinak még nyomát sem fedezték föl; 
de nem lehetetlen, hogy a vulkánikus eruptióval járó vagy azt kísérő kovasavas 
vizek beszivárogtak a fákat borító hamuba és ezt kilúgozván, előidézték a silificatio 
folyamatát, mely egyáltalában gyorsan nem mehetett végbe, sőt végtelen sok 
időt vehetett igénybe, míg a növényi állományt kiszorítván, helyében a silikát 
kristályait kiképezte. De ezen kovasavas vizek jelenléte sem szükséges minden 
egyes esetben, maga a fákat eltemető trachytos anyag is szolgáltathatta a meg- 
kövesedés anyagát. Neumayr M. 2 szerint a szénsavval telt víz képes a kovasav- 
vegyületeket is megtámadni; nevezetesen, ha a vegyületek mészszel, vasoxydullal, 
kálival és nátronnál vannak társulva. A szénsavas víz az ilyen vegyületekből 
elviszi a carbonatokat, szóval minden az ilyen vegyületekből kilúgozható alkat¬ 
részt végkép elszállítja. Tudva van ugyan, hogy a kivált kovasav is némileg old¬ 
ható vízben, nevezetesen ha ez kálit vagy nátront tartalmaz, de a folyamat 
sokkal lassabban megy végbe mint a carbonátoli kilúgozása, és ily esetekben 
egyedül a kovasav marad hátra. 
ANNALES GÉOLOGIQUES DE LA PÉNINSULE BALKANIQUE. 
Ily czímű munkának I. kötete jelent meg Belgrádban 1889-ben; szerkesztve 
I. M. Zujovic, a belgrádi főiskola tanára által. 
A munka két részből áll, s összesen 408 lapra terjed; hozzá van mellékelve 
két tábla, melyen RADOVANOvic-nak Rgotina liasz kövületei láthatók, és egy Szer¬ 
bia geológiai vázlatszerű térképe Zujovic által összeállítva. 
A térképnél, mely a bécsi geogr. társ. fölvétele alapján készült, nyomban 
meg is jegyezhetjük, hogy Szerbia éjszaki részén, tehát ott, hol határos Magyar- 
országgal s a hol Mehádia, Oravicza, Yersecz, Ruma stb. magyar városok látha¬ 
tók, <iAusztriai) (sic!) van oda Írva. 
Az egész mű két részre van osztva. AzI-ső részben Szerbia geológiai leírása 
közöltetik Zujovic-tól. Utána következik F. Toula «Revue des terrains dans le 
Balkan central» czímű értekezése szerb nyelven. Ezután egyes adatok közöltéi¬ 
nek a belgrádi főiskola chemiai laboratóriumából; néhány szerbiai ásvány P. Ilic- 
től s végre dr. Pancic életrajza. Ezen fejezethez van csatolva a bibliográfia és 
pedig a Balkán-félsziget minden egyes államairól külön-külön, ilyen sorrendben: 
Szerbia, Szerémség és Bácska, Bosznia, Dalmáczia, Görögország és Török¬ 
ország. Az ezekről Írott tudományos munkáknak rövid kivonatban közöltetik 
azok tartalma. A Il-ik fejezetben Rgotina liasz képződményeiről szól Radovano- 
1 Zittel, K. A., Palaeontograpliica. XXX. 
2 Neumayr, M., Erdgescliichte I. p. 399. 
(304) 
