A BALKÁN FÉLSZIGET. 
405 
vic elég érdekesen, végül Ami Boné értekezése az európai Törökország geológiá¬ 
járól van ösmertetve. 
Mielőtt az egyes részek ismertetését közölném, a következőket jegyzem 
meg. A bibliográfiában a Bácska- és Szerémségről írott irodalmi művek közül 
Koch, Rochlitzek, Popovics, Staub és Schafarzik részint a Földtani Közlöny¬ 
ben, részint a tud. akadémia kiadványaiban megjelent s különösen a Fruska 
Gora geológiai leírását tárgyaló tudományos értekezések említés nélkül hagyattak. 
Ugyancsak a Földtani Közlönyben (IX. köt. 393. 1.) dr. Schafarzik F. a 
doboji diabasról írt közleménye és dr. Szabó J. Magyarország és Szerbia néhány 
jelleges vulkáni kőzeteinek mikroszkopi tanulmányozása (VI. k. 1. 1.) czímű érte¬ 
kezéseik vannak közölve, a melyekről a szerző valószínűleg a kőzetekről megje¬ 
lenő értekezésében fog megemlékezni. Hazánkfiai közül Zsigmondi Vilmos nak 
«az avalai higanybánya Szerbiában# czímű munkálata (Földtani Közlöny, XVH. 
köt. 156. 1.) van eléggé részletesen ösmertetve. 
Szerbia geológiáját 
az eredetiben foglalt tudományos felosztások alapján fogom ösmertetni és pedig 
a következőkben : 
I. Az ős palák területe. 
Ezen kőzetek nagy területet foglalnak el Szerbiában ; nevezetesen az észak¬ 
keleti részen Golubácz, Tekija és Béla Réka közt egy háromszögben elterülve, s 
a Dunától a másodkori lerakodásoknak egy keskeny öve által vannak elválasztva. 
Szerbia délkeleti részén Szt.-Nikola mellett a Szabó által konstatált gnájsz van 
elterülve. Délkeleti részén igen hatalmas tömegben láthatók Szent-Iliától és Ba¬ 
binától északra, a nyugati és keleti Morava összefolyásáig. Közép-Szerbiában 
Jagodintól és Kragujevácztól egészen Babocsináig vannak elterülve. Nyugat-Szer- 
biában csak kis területet foglalnak el. 
A kőzetek petrograjiai jellege. A gnájsz typikus, van gránitos kinézésű is. 
All : quarz-, orthoklas-, oligoklas- és biotitból; azonkívül található benne magne- 
tit, apatit, sphen, mikroklin és muskovit; másodlagos képződmények benne az 
epidot, chlorit, talk és kaolin. Van granulitos és amphibol tartalmú gnájsz. 
A gnájszon kívül találhatók: amphibolitok, csillámpalák, talkpalák, fillitek, quar- 
citok, márvány, Viaszin mellett sok magnetit, továbbá Saske mellett és Kragu- 
jevácznál grafit. 
II. Paleozoos képződmények. 
Szerbiában különböző fillitek, homokkövek és mészkövek találhatók, me¬ 
lyeknek hovatartozandósága még nem bizonyos, de idősebbek awerfeni rétegek¬ 
nél. Carbon-systéma Mlave- és Peká-nál található. Mlávánál igen sok kövület 
van, melyek Stur meghatározása szerint: Calamites, Sigillaria, Lepidodendron, 
Pecopteris, Annularia s mások. Likodránál Poteriocrinusok is találtattak. Ezen 
rétegeken néha áttör a diabas-porphyr és diabas. 
III. A vörös homokkő területe. 
A Morava jobb oldalán Ravuiczánál és Szerbia délkeleti részén Sztorá- 
Planinánál látható elterülve. 
(305) 
