406 
zujovic j. m. : 
IV. Trias. 
Az első, a ki Szerbiában a trias jelenlétét kimutatta, Toula volt. A képlet 
leginkább Szerbia nyugati részét foglalja el Myophora costata és Gervilia sp. 
kövületekkel. 
V. Jura. 
Csak kisebb területen található. Bete mellett a következő rétegek láthatók: 
1. homokos márga, 2. szürke homokkő, 3. homokos mészkő, 4. durva mész, 
5. kékes mészkő. 
VI. Kréta. 
A kréta Szerbiának egy igen nagy részét foglalja el, s kevés oly hely van, 
a hol oly nagyszerűen volna kiképződve, mint épen itt. Leginkább Szerbia keleti 
felén van elterjedve ; északra a Morava jobb felén és délre egészen Bulgáriába 
hatol. Szórványosan más helyeken is látható. 
Az értekezésben a szerző Boné, Hochstetter és Toula felosztását mutatja 
be a krétát illetőleg, ő azonban a következő beosztás szerint halad: 
a) Neocom : 
1. Csillamtartalmú homokkő és homokos agyag. 
2. Agyagos márgarétegek Belemnites, Ammonites, Trochus, Terebratula, 
Rynchonella, Pusus- kagy 1 ókka 1, köztük több új faj. 
3. Mészkő koraitokkal, főhelye Belőve. Topcsidernél következő rétegzés lát¬ 
ható : ). konglomerat caprotinával, 2. konglomeratmész kövületek nélkül, 3. agyag- 
és márga-rétegek Natica-, Nerinea- és Inoceramus- sál, 4. meszes homok caproti¬ 
nával, 5. márga Orbitulina-, Terebratula- és Bhynchonella-val. 
b) Gault. Topcsidernél található, a hol igen sok a kövület, köztük új fajok. 
c) Cenoman. Knyazsevácz- és Kosutnyáknál van elterülve. 
cl) Túron. 
e) Senon. 
VII. Harmadkori terület. 
Eocén. A Drina jobb felén Czerától délkeleti irányban kis kiterjedésben 
látható. Neogen különösen Szerbia éjszaki részén van nagy mértékben kifejlődve. 
A szerző külön tárgyalja a Száva, Duna, Morava és Timok s azok környékének 
neogenjét. Morava nyugati részén az u. n. Kiticza helységnél a Mastodon arver- 
nensis fogai találtattak. A neogent felosztja a) aquitani emeletre, mely Gobuis 
brevis- sel Bolcsevácz és Leuciscus-ía,] okkal Belőj Steni mellett van elterülve; 
b) második mediterrán emelet Turritella-, Cardita- és Pceíen-fajokkal, melyeket 
Pancic Golubácz- és Gradistánál talált; c) harmadik mediterrán emelet Belgrád-, 
Loznicze- és Golubácznál. Ezen emeletről szóló értekezésben a szerző Halaváos 
Gíula tagtársunkra is hivatkozik, ki a Földtani Közlöny 1880. év 293—295. lap¬ 
ján ír ezen emeletről. Zujovic azonban még több kövületet is megemlít. Található 
ezen emelet még Negotin Veliki Izvornál, mely utóbbinál Paulovics határozta 
meg a kövületek egész sorozatát, d) Szármát emelet Belgrád-, Ripány-, Topola-, 
Karaula-, Szopot-, Kragujevácznál a Mlave és Timok medenczéjében van elterülve. 
(306) 
