A BALKÁN FÉLSZIGET. 
407 
e) Congeria-emelet, Belgrádnál egyes kutak ásásánál konstatáltatott. Yisniczénél 
találtatott a Congeria Czjzeki; Groczke táján a Congeria Zujovigi (Fuchs) és más 
congeriák. Kamendolánál Mustodon Borsoni találtatott, f) Leranti emelet Ivez- 
dánál és Gradistenél egy Unió nov. spec.- sel. 
Legfiatalabb üledékek. A legfiatalabb képződmények lerakodása Szerbiában 
a történelmi időre esik, de vannak olyanok is, a melyek a neogenben rakodtak le. 
A tengeri lerakodások Pirot-, Bele-Palankánál, a nisi, vranjai és toplicsi meden- 
czében láthatók. Lösz a Száva és Duna mentében találtatik zárványaival: IJelix, 
Pupa, Clausilia és Succinea. A belgrádi löszben a Helix és Hyalinákon kívül az 
Elephas primigenius is fordul elő; ez utóbbi más helyeken is találtatott. 
A futó homok Szerbia keleti felén és nyugati részén találtatik. Keleti felébe 
Romániából és Nyugat-Oroszországból, nyugati részébe a Bánátból bozatik. 
Barlangokban szintén gazdag Szerbia, s ezekben az Ursus spaeleus és Felis 
spaelea fordulnak elő. 
Az alluvialis képződmények a Száva, Drina, Duna, Timok és azok mellék¬ 
folyói által képezett völgyekben vannak elterülve. 
VIII. Eruptív kőzetek. 
Az eruptív kőzeteket bárom csoportba vannak osztva: A. Gránitos kiné¬ 
zésű, B. Eufotitek és szerpentinek, C. Trachytos kőzetek. 
A kőzetek nagy gyűjteménye a belgrádi főiskola gyűjteménytárában van 
elhelyezve; valamennyien mikroszkopi tanulmány alapján vannak beosztva. 
A mikroszkopi tanulmány eredménye egy későbbi értekezés tárgyát fogja képezni. 
Az egyes kőzetekről (Corsit, Dolerit, Lamprofirit) írott tanulmányai megjelentek a 
Szerb tudós társaság közlönyében. 
Messze vezetne, ha közölném mindazon helyeket, melyek a kőzetek lelő¬ 
hely ekint vannak megemlítve; csakis egyes irány pontokra fogok jelen ösmerteté- 
semben szorítkozni. 
A. Gránitos kőzetek Szerbia északkeleti részén, délkeleten Szent-Nikolánál 
és délen és közép Szerbiában több helyen. Nyugaton kevéssé vannak elterjedve. 
Felosztja őket a szerző gránitokra (biotit gr., muskovit gr.,amfibol gr.), porphyros 
gránitokra, gnájsz kinézésű gránitokra, dioritokra (andesitos, quarzitos diorit) és 
corsitra (Rudnik), továbbá lamprofirit-, diahasra és doleritekre. 
B. Eufotit és Szerpentin Szerbia éjszakkeletén és közepén találhatók. 
A szerpentineket felosztja: a) tiszta szerpentinekre, b) szerpentin diallagittal, 
c) szerpentin bastittal és d) szerpentin diallagittal és olivinnel. 
C. Trachytok. Néha nagyobb tömegekben, de kisebb pontokban is fordul¬ 
nak elő. Nagyobb tömegekben Zajcsártól nyugatra, Dél-Szerbiában Vranjától 
éjszakkeletre ; keleti Moravától éjszakra és az Ibár folyónál (Ráskánál) Szerpen¬ 
tinnel és Eufotittal. Megkülönböztet tracbytokat (biotit tr., amfibol tr. trachyt- 
tufák), labradoritokat, dacitokat, bazaltokat, fonolitet porpbyritet, riolithokat és 
mikrogranulitokat. 
Azon néhány szerb ásvány, mely az annalesek második részében van 
közölve a magnetit és dolomit. A magnetit Rudne Glane- és Parcene-ről, réz- 
(307) 
