408 
GR. SZÉCHENYI BÉLA : 
érczek Stubicza- és Padhorszki-Budnikról; továbbá gránátok, szerpentinek és 
desminek. 
Rgotina liasz képződményei S. EADOVANovic-tól. Az első, a ki a liasz létezé¬ 
sét Szerbiában kimutatta, Züjovic volt 1883-ban. A kövületeket dr. V. Uhlig 
határozta meg; s már 1884-ben «Ueber Jurafossilien aus Serbien» czím alatt 
közölte a Yerhandl. dér k. k. geolog. Eeichsanst. czímű folyóiratban. Később 
Egotina környékének részletesebb tanulmányozásához fogott s a liasz-réte- 
geket következő sorrendben találta. Lias a — kőszénréteg; lias (3 = Terebra- 
tula grestenensis szintje ; lias y = Walhemia numismalis szintje ; lias d — a nagy 
Belemnites paxillosus és Gryphea cympium szintje, mely Tietze által Dél-Magyar- 
ország a Juráról írt beosztásban «Untere Margariatus «és» Fauna des grünen 
Tuffs dér Muntjana» által van leírva. Lias s és lias C = homokkő növénylenyo¬ 
matokkal. Az érdekes értekezéshez két tábla van csatolva a Egotina liasz rétegek¬ 
ben talált nevezetesebb kövületek ábráival, melyek közül csak a Rhynchonella 
argotiensis nov. spec.-t és Módi óla Zujovici nov. spec.-t említem meg. 
Legeza Viktor. 
GRÓF SZÉCHENYI BÉLA KELETÁZSIAI ÚTJÁNAK TUDOMÁNYOS 
EREDMÉNYE * 
Egy oly munkát van szerencsém bemutatni, mely bennünket első sorban 
mint a geológiai szakirodalom újdonsága érdekel, másrészt mint magyar geolo- 
gokat azon önérzettel tölt el, hogy egy magyar könyv lép a világirodalmi jelentő¬ 
ségű munkákkal sorompóba. 
Gróf Széchenyi Béla munkája voltaképen jelentés egy tudományos expedi- 
tióról, melynek eszméje, terve, vezetése, útij és kiadási költségei gróf Széchenyi 
Bélá-ó; a tudományos kutatások pedig az ő és az általa választott három szaktudós 
megosztott tevékenységének gyümölcse.** 
Az egész munka egy atlasz kíséretében két kötetre terjed, melyből eddig az 
első kötet és az atlasz jelent meg. Az első kötet az egész munka tartalmáról nyújt 
áttekintést, és így a másodikra nézve is tájékoztatva vagyunk. 
Az első kötet 750 quarto lappal s takarékos szedéssel valóban sokat foglal 
magában a három szakaszban, melybe beosztva van. Az első az út történelmi 
része gr. Széchenyi BÉLÁ-tól (235 lap), a második Kreitner GuszTÁv-tól széles¬ 
ségi és hosszasági meghatározások, magasságmérések és topográfiai leírások 
(306 lap); a harmadik legnagyobb szakasz a geológiának van szentelve Löczy 
Lajos-íóI (430 lap). 
A második kötet, melynek megjelenésére máraz anyag legnagyobbrészt ren¬ 
dezve van, folytatólag szintén három szakaszban a következőt fogja tartalmazni, 
A negyedik szakasz Bálint Gábor nyelvészeti dolgozatai (Elmélet a dravida nyel- 
* Bemutatta Dr. Szabó József elnök a társulat 1889. nov. 6-án tartott ülésén. 
** Az expeditió 1877 végén indult el, visszajött 1880 elején, 2V2 évet töltvén 
künn. 
(308) 
