KELETAZSIAI ÚTJA. 
409 
vekről. A Kanada tamil tulu telugu dialectusok.). Az ötödik szakaszban gr. Szé¬ 
chenyi Béla az ilyen nagy expeditio szervezéséhez tartozó tájékoztatás szempont¬ 
jából összeállít tapasztalati adatokat, költségvetést, felszerelést stb. Az utolsó 
hatodik szakasz képezi az rítról hozott múzeumi tárgyak leírását azon 12 szakférfi 
tollából, kik arra felkérve voltak, valamint a meteorologiai észleleteket, melyeket 
gr. Széchenyi Béla jegyzett. 
Remélhetőleg a II. kötet végén fog megjelenni a tárgymutató, mely már az 
I. kötet végén is épen azon jó szolgálatot tette volna, mint RiCHTHOFEN-nél az 
I. kötet végén. 
Valóban egy harmadik kötetet képvisel az atlasz az ő 33 folio-lapjával. Van 
már az első kötet mellett is egy terjedelmes átnézeti térkép, topográfiai részében 
RBEiTNER-tól, geológiaiban LóczY-tól (1 : 5.000,000), azonkívül tíz főleg geológiai 
tábla és 175 ábra a szöveg között; mind e mellett az expeditio geográfiái és geo¬ 
lógiai eredményei csak egy részletesebb térképre voltak reá vezethetők. Az atlasz 
térképei (1 : 1.000,000) két sorozatot képeznek : az első orografiai 15 lap és két lap 
szelvény Kreitneb Gusztáv főhadnagy eredeti fölvétele szerint; a második ugyan¬ 
azon 15 lap sraff nélkül, de geológiai színezéssel Lóczy LAJOs-tól. A czímlap e 
15 lapnak vázlatát adja megfelelő jelzéssel, a függélyes jel (Colonne) A B C I) E, 
a szintes (zóna) I—VI. Ezen kis térkép keretéből csak azon terület lapjai vannak 
az atlaszban kidolgozva, melyeken gr. Széchenyi keresztül ment, mi barna szín¬ 
nel van kitüntetve. 
Az atlasz térképei Bécsben készültek a katonai geográfiái intézetben azon 
tökélylyel, melynek jelét kartográfiái vállalataiban a monarchia ezen jeles intézete 
már sok alkalommal adta. 
Hogy mi indította gr. Széchenyi BÉLÁ-t Keletázsiát választani, következő 
soraiból tűnik ki: «Ha Ázsiát szemeltem ki, azért történt, mert ezen világrész, 
mint az emberiség egyik főbölcsője iránt, kiváló érdekkel viseltetém, sőt még 
azon reményben is ringathatám magam, hogy eljutandok oly helyekre, hol őseink 
nyomára találhatok, vagy oly népekre, melyek velünk faj-és nyelvrokonságban 
vannak.» 
Azon tapasztalatok, melyeket gr. Széchenyi Béla előbbeni nagyobb útjaiban 
(Amerika, északi Afrika) nyert, de az érintkezés a világ legelőkelőbb népével, az 
angollal, hol ő csaknem második hazájában érezte magát, világossá tették előtte, 
hogy egy nagyobb szabású úthoz rögtönözve fogni nem lehet, ahhoz készülni kell. 
Az előkészület, miként ő mondja, három évig tartott. Tanulmányozta az Ázsiáról 
írt legnevezetesebb munkákat, valamint e világrész legjelesebb utazóinak leírását; 
ezek nehány legkitűnőbbjével megismerkedett, tőlök tanácsot és felvilágosítást 
kérvén. Csak midőn eléggé tájékozottnak érezte magát, állapodott meg abban, 
hogy egy topográfot, egy geologot és egy magyar philologot válaszszon mint tudo¬ 
mányos útjának kísérőit, mint a keletázsiai expeditio tagjait, kiknek ő nem csak 
hathatós vezetője, de a munkafelosztás elve szerint ernyedetlen társa is volt. 
A geológiai társulat ülésén nagyon természetes, hogy különösen a mi tudo¬ 
mányunk szempontjából szólok részletesebben. 
Ázsia bennünket közelebb érdekel, mint Amerika, a mitől az Atlanti Oczeán 
választ el. Európára csak reá van erőszakolva, hogy az egy önálló kontinens, össze 
van az nőve Ázsiával, mint annak folytatása; Európa oly módon nyúlik be az 
(309) 
