416 
SCHAFARZIK FERENCZ: 
úti palotájának fényes termeiben tájképeket, genre-felvételeket, interieuröket, 
arczképeket, állat-, növény-fotográfiákat, valamint láttuk a fotográfiát a csillagá¬ 
szat, a fizika és a mikroszkopia, nevezetesen Halaváts Gyula tableau-ján és 
dr. Pantocsek József albumában a geológiai mikroszkopia szolgálatában is. 
Bennünket geológusokat első sorban leginkább azon felvételek érdekeltek, 
a melyek a mi szakmánkkal voltak szorosabb összefüggésben. Képek vagy jó raj¬ 
zok lényegesen szokták kiegészíteni a geológusok Írásbeli feljegyzéseit; szépen 
festeni vagy rajzolni pedig a természetnek egy olyan ritka adománya, mi nin¬ 
csen mindegyikünknek megadva. Mióta azonban a fotografozás az egyszerűen és 
biztosan kezelhető « száraz lemezekkel » történik, azóta segítve van rajtunk is, a 
mennyiben egy-egy érdekes tájt, egy-egy fontos feltárást, sziklát, forrást vagy 
több effélét néhány perez alatt igen hű képben örökíthetünk meg, a nélkül, hogy 
ezen művelethez valami különös előtanulmányok igényeltetnéüek. 
Bécsben már hivatalos körökben is felkapták a geológiai tájképek beszer¬ 
zésének ezen új módját, és első eredmény gyanánt a cs. k. udvari múzeumok 
geológiai osztályában az effélékből egy igen válogatott és magyarázó jegyzetek¬ 
kel ellátott gyűjteményt találhatunk; másrészt pedig E. Bever, bécsi egyetemi 
tanárt azon látjuk fáradozni, hogy geológiai előadásai közben hallgatóinak a geo¬ 
lógiai szempontból charakteristikus tájakból és feltárásokból minél teljesebb 
gyűjteményeket bemutathasson. 
Nálunk eddigelé tudtunkkal csak Lóczv Lajos használja fel a fotográfiákat 
egyetemi geográfiái előadásainak illusztrálása czéljából. Nagyobb gyűjteményeink 
pedig ez időig még nincsenek ; ha azonban ez ügyet pl. a m. kir. földtani intézet 
venné kezébe, nem kételkedünk abban, hogy az évenként az ország minden 
részébe kiránduló tagjainak közreműködése mellett igen rövid idő alatt egy való¬ 
ban páratlan, és tárgyát illetőleg gazdag eredeti magyar gyűjteményt lehetne 
összehozni, a mely csere útján még inkább volna szaporítható. A mi szempon¬ 
tunkból ugyanis nem elég, hogy valamely táj csak lefotografoztassék, hisz azt 
elvégre megteheti akármelyik fotografussegéd is, hanem mi megkívánjuk a geoló¬ 
gus amateur-fotografustól, hogy azt az álláspontot, a honnét valamely tájt vagy 
tárgyat lefényképezni akar, nemcsak mtíizléssel, hanem szakértelemmel is 
válaszsza meg, továbbá, hogy a képhez a kellő magyarázatot is mellékelje. 
Ilyen szempontból végighaladva a tárlaton, csak igen kevés kiállítóval 
találkoztunk, kik ezen kivánalmaknak megfeleltek. így említhetjük dr. Schmidt 
Sándor, egyetemi tanárt, kinek kivált az a képe vonta magára figyelmünket, 
mely Verespatakon a régi római aranybányákat a Csetátye hegyen ábrázolja. 
Kitűnő Lóczv Lajos, egyetemi tanájnak «Detunatá»- ja, valamint Csikmegyéből 
az Egyes követ a Gyilkos tavat és a Czohárdot ábrázoló képei. Halaváts Gyula 
oszt. geológus Dognácska-Vaskő külfejtéseit; dr. Posevpitz Tivadar Kőrösmezőt, 
a Tisza eredetét, a két Tisza összefolyását és a fehér Tisza völgyet mutatta, be 
sikeresen ; dr. Schafarzik Ferencz pedig néhány geológiai részletet állított ki Me- 
hádia, Herkulesfürdö és Visegrád környékéről. 
De akadt a nem-geologusok felvételei közt is sok geológiai szempont¬ 
ból ismertebb tárgy képe, a melyek közül első helyen fel kell említenem 
dr. Molnár Nándor kitűnő diapositivban kiállított Gellérthegyét. Figyelemre 
méltó továbbá Orelt Lajos nagyszebeni tanítónak a torjai Büdös fotográfiája- 
(316) 
