FOTOGRÁFIÁI KIÁLLÍTÁS. 
417 
Szépek dr. Kemény Ferencz főv. főreáliskolai tanár és Rossi Nándor visegrádi 
képei, valamint dr. Téry Ödön kir. egészségügyi felügyelő a szt.-endre-pilisi 
hegységre és a szádellöi völgyre vonatkozó fotográfiái. Magas hegységekből egész 
sorozatokat állított ki Déchy Mór azon gyönyörű felvételeiből, melyeket az erdélyi 
Kárpátokban, az Alpokban és a Pyreneáltban eszközölt, de még ezeknél is érde¬ 
kesebbek a Kaukázus glecserjei és magas hócsúcsai. Hozzája csatlakozott Maha- 
csek Antal néhány sikerült alpesi felvételével; különös dicséretet pedig érdemel¬ 
nek Divald Károly eperjesi fényképész szép, nagy és jellemző Tátra-képei, amely 
hegységből Zsoldos Ferencz, szentesi gépészmérnök is mutatott be egyet - 
mást; Rückwardt Henrik, berlini fényképész pedig a dobsinai jégbarlangot és 
környékét. 
Nem lehet azonban czélunk. hogy a geológiai szempontból is érdekes képe¬ 
ket ezen a helyen mind felsoroljuk, hanem végül még csak azt akarjuk konsta¬ 
tálni, hogy a Kárpát-egyesület budapesti osztályának ez idei amateur-fotografiai 
kiállítása, mint e téren első megpróbálkozás, bennünket teljesen kielégített ugyan, 
de azért bízvást reméljük, hogy egy netán következő fotográfiái kiállításon a geo¬ 
lógusok kis seregének azon törekvése, hogy hazánk geológiai viszonyait a nagy 
közönségnek hű ábrákban is bemutassa, még jobban fog kidomborodni. 
Dr. Schafarzik Ferencz. 
AZ 1888. SZEPTEMBER 3—HKÉIG BECSBEN TARTOTT ÁLTALÁNOS 
Az 1888 dikiévi bányászati általános összejövetelről szóló jelentés 298 lapra 
terjedő és 12 mellékelt táblával, tetszetős kiállításban és a következő czím alatt: 
Bericlit über den Allgemeinen Bergmannstag zu Wien S. bis 7. September 1888. 
Redigirt und herausgegeben von dem Comité des Bergmannstages. Mit 12 Figuren- 
tafeln. Wien, 1889. jelent meg a folyó év elején.* Ezen terjedelmes jelentés nem 
csak az összejövetelnél tartott szónoklatokat hozza, de megismertet egyúttal az 
ez alkalomból tartott értekezésekben a bányászatnak ezen fontos őstermelési 
ágazatnak, úgy Ausztriában, mint a német birodalomban az utolsó évtizedekbeli 
fejlődésével. 
Kitűnik abból, hogy a német birodalom az, hol a bányászatra különösen a 
kormány fordít nagy gondot és hogy ez mily áldásosán hat vissza az anyagi jólét 
előmozdítására és a bányászattal kapcsolatos iparágak emelésére, mutatja már 
azon körülmény, hogy a termelés sok esetben 25 év alatt megtizszeresedett. 
E tekintetben úgy nekünk, mint más államoknak Németország útmutatást szol¬ 
gáltathat és a könyvnek ezen része nem ajánlható eléggé az illető döntő köröknek 
figyelmébe, különösen minálunk, kik a mezőgazdaság mellett tömérdek ásvány¬ 
kincseinkkel első sorban bányászatot űző ország lenni hivatva vagyunk. 
Szeptember 3-án gróf Falkenhayn Gyula, cs. és kir. földmívelési miniszter, 
* Ez a körülmény indokolja azt, hogy csak most emlékezzünk meg az érdekes 
imozzanatokban gazdag gyülekezetről. Szerk. 
Földtani Közlöny. XX. köt. 1890. 
( 317 ) 
27 
