420 
BÉCSI BÁNYÁSZÜLÉS. 
seinkben évente egy bizonyos összeg van kivetve és a Scbönebek nevű sótelepen 
mélységfúrásokra egy központi állomás szerveztetett.» 
«A mélyfúrászatnak kiváló előhaladását ezen állomásnak köszönhetni és az 
általa végzett munkálatok, eddig még nem ismert sebességgel és biztonsággal esz¬ 
közöltetnek, és eddig még sehol sem elért mélységekre lehatoltak.» 
«Ezen legmélyebb fúrlyukak Sperenberg körül léteznek Berlintől délre, hol 
Zobel 1871-ben 1271 - 6 m-t elért; ez után következik az első Zobel és Köbrich 
által vezetett fúrás Lietb-nél Altonától északra Holsteinban, mely 1338 m volt, 
végre a Köbrich vezetésére bízott fúrás Eu-nél Weserburg mellett Stassfurttól 
északra 1293 - 4 m-rel, mely 1882-ben 194- nap alatt lemélyesztetett; és Scbladebacb 
mellett Weserburgtól keletre egy fúrlyuk 1748'40 m-rel, mely mélységnél ezen 
munka 1886-ban beszüntetett. Ezen mélységek felülmúlják a német begyek ma¬ 
gasságait az alpok kivételével; mindazonáltal ama mélységet, melyben még lehet¬ 
séges bányászatot űzni, illetőleg a melybe az ember aknával haladt, ez az 1883-ban 
10702 mélységre hatolt Adalbert-Mária-aknával Pribzamban, Csehországban, 
mely valamennyit túlhaladja.)) 
(iHardenberg-Novalis költővel végezek: 
Az a földnek ura 
Ki megmérvén mélységét — azt legyőzi. 1 
Különös figyelmet érdemel még SeelandF. «a bányászati geológiáról » szóló 
előadása. 
Szerző kiemeli, miszerint a bányageologia terén Ausztriában még igen sok 
a tenni való és ráutal azon üdvös befolyásra, melyet a század elején felállítva volt 
ú.n. kutató bizottságok 2 a bányaiparra, különösen a kőszénbányászat lendületes 
fejlődésére gyakoroltak. Elősorolja úgy a volt «Montanistisches Museum»-nak, 
mint a cs. és kir. birodalmi földtani intézetnek, az osztrák birodalom földtani 
felkutatása körül szerzett bokros érdemeit, de sajnálattal azt találja, hogy a gya¬ 
korlati. különösen pedig a bányageologia még máig sem míveltetik kellően 3 és 
hogy újabb időben a gyakorlati iránytól nagyon is eltértek, sőt hogy felsőbb 
bányászati szakoktatásunk is nélkülözi a gyakorlati mívelési irányt. 
Azt mondja továbbá: "Bányahatóságaink, kiknek legszebb feladata a 
bányageologia terén való munkálkodása lenne, hogy jó tanácscsal, különösen a 
bányavállalkozókat támogassák, nem bírnak az ehhez szükséges szervezéssel. 
Czélszertí reform e téren, a bányászatnak sokféleképen hasznára válnék.# 
«De mindenekelőtt a cs. és kir. kormány hivatása, az országnak alapos 
földtani felvételét bányászati tekintetben keresztülvinni, és ennek alapján meg- 
1 «Der ist dér Herr dér Erde 
Dér ifire Tiefen misst —Und überwindet.» 
2 E kutató bizottságok működése Magyarországra is kiterjedvén, úgy a pécsi, 
mint a krassó-szörénymegyei jelenleg virágzó kőszénbányáknak megnyitása ezeknek 
köszönhető. 
3 Magyarország e téren is előbbre fialadt, a mennyiben 1883 óta a m. kir. 
földtani intézetnél egy külön, a bányászat szükségleteit szolgáló geológiai állomás 
szerveztetett. 
(320) 
