50 
nyirok fordul elő. Hasonló viszonyokat találtam a Mátra 
tracbyt hegységében is, liol a nép ugyanazon sűrű agyagot 
szintén nyiroknak nevezi. Ezen két hegységben gyakran 
van alkalom meggyőződni, hogy a nyirok nem egyéb, mint 
trachyt-málladék; a fokozatos átmenetekre példákat bőven 
találni. A fekete, tehát vasdús tracbyt veresebb, a halvány 
tracbyt világosabb nyirokot szolgáltat. Kőzettani különbség 
a nyirok és a lösz között egyébként abban áll, hogy a nyi¬ 
rok savval nem pezseg és kövületeket nem tartalmaz. Ez 
által indíttatva éreztem magamat javaslatba hozni, hogy a 
lösz meg a nyirok két különböző geológiai képletnek tekin¬ 
tessék. 1866'ban jelent meg a Tokaj-Hegyalja leírása az 
akadémia math. és természeti, bizottsága közleményeiben és 
ugyanabban az évben német nyelven a bécsi geológiai in¬ 
tézet évkönyvében. 
A kik utánam jártak az említett vidékeken a bécsi 
geologok közül, azok az illető térképeken a nyirok képletet 
szintén kiválasztották és igy nemcsak a monarchia geoló¬ 
giai térképén fordul elő mint külön képlet, hanem Hauer 
geológiai tankönyvében (1875, G39. 1.) is mint egy külön 
negyedkori képletet sorolja fel. Ezt azonban ellenkező ér¬ 
telemben tevén, mint az általam felállított nyirok, a fogalom¬ 
zavarás elkerülése végett helyén találom megemlíteni itt, 
hogy Hauernak következő sorai: „Als ein tieferes Glied des 
Lösz erscheint in den Trachyt-Gebieten dér Karpatben dér 
Nyirok, ein von Szabó ín die Wissenschaft eingeíubrter Vul- 
garname, mit welchem ein petrograpbiscb etwas abweicbcn- 
der rother tboniger Lebm verstanden wird, dér aber diesel¬ 
ben Landscbneckenarteu fübrt, wie dér Lösz selbst.“ álta¬ 
lam fogalmazva sohasem voltak, sőt ellenkezőleg már 186G- 
ban ezt írtam „szerves testeknek nyoma sem mutatkozik, 
még mikroskop alatt sem. *) Ugyanezt ismételve két év- 
*) Jalirb. d. geol. Reichsanstalt 1866. die Trachyte und Rhyolife 
dér Umgegend von Tokaj von Dr. J. Szabó S. 5.96. 
