51 
vei későbben a Mátra földtani viszonyainak részletes leírá¬ 
sánál **) a szóban lévő két képletről a következőt Írtam. 
Nyirok. A nyirok egy erős képlékeny agyag, 
mely kövületeket nem tartalmaz, savval nem pezseg és ere - 
dését tekintve nem egyéb, mint különféle tracbytok elmállá- 
sánalc végeredménye. A magas Mátrában kizárólag nyirok 
van és onnan lehuzódik a lejten s tart le a tracbyt-begyek 
tövénél a fennsíkon is jó tova ; mig az alluviál sik felé a 
lösz váltja fel. 
Lösz. A lösz egy ritkásabb és nem anyira képlé¬ 
keny márganemü agyag; savval mindig pezseg, gyakoriak 
benne bizonyos kemény szintén rnárgás concretiók, valamint 
apró fehér csigák, sőt néha állatcsontok. 
A lösz különféle kőzetek porlódási keveréke és impor¬ 
tált anyag, ellenkezőleg a nyirokkal, mely egyöntetű mállási 
eredmény és képződési helyétől nem nagy távolságban 
jön elő. 
A Tokaj-Hegyalja és a Mátra viszonyainak leírása 
után alkalmam volt egyéb tracbyt vidékeken is meggyőződni 
arról, hogy a nyirok egyebütt is megvau és hogy annak 
ismejelei épen úgy mint a lösz-é állandók. Szerbia tracbyt 
Még különösebbnek találom, hogy Dr. Koch Antal ur a dunai 
trachyt csoport jobbparti részének leirásánál a német kiadásban (Zeit- 
schrift dér deutschen geol. Gesellsch. 1876.) „Geologische Beschaffen- 
lieit dér am reckten Ufer gelegenen Hálfte dér Donautrachytgruppe 11 S. 
295. Hauer hibás citátioját reproducálja és nem az én eredeti defini- 
tiomat adja, mely szerint a nyirok jellegéhez éppen az tartozik, hogy 
kövület nincs benne. A legnagyobb ritkaság gyanánt tekinthetni azt, 
ha a nyirokban csont jön elő, vagy pezseg s eddig csak egyszer 
akadtam csontra benne ott, hol a nyirok nagyobb menyiségben mo 
satott le meredeken egy szurdokba; pezsgését pedig csak olyan he¬ 
lyen észleltem egyszer, a hol a hegy felső része porló lajtamészből 
állott s a hol lehetetlen volt e pornak a nyirokkal nem keveredni. 
**) A magyar orvosok és természetvizsgálók Egerben 1868-ban 
tartott vándorgyűlésének évkönyve. 
4 * 
