vájva. .4 legalsó réteg durva homok, melyben gyéren kavics 
van s ezek között ampkibol-trachyt liömpölyöket is szedtem. 
Észlelhetni ezen kavicsréteget, a régi nagy (azelőtt u. n. 
kamarai) téglavető meredek föld falának felső emeletében; 
de látni a katonai kóroda mögé vezető mély utón föl menve 
vagy öt helyen. 
Ezen kavicsot a téglavető meredek föld falán közvet¬ 
lenül lösz fedi vagy méter vastagságban s a löszben a jel¬ 
lemző fehér csigák is megvannak. A kórház mögött vezető 
utón is látni egy helyen a hol a homok kijön, hogy e fölött 
lösz van, és a löszt laza mészszivag boritja. 
Ez azonban csak kivételes eset, mert nagyban az el¬ 
lenkezőt látjuk: azaz a lösz boritja az édesvizi meszet. 
Látni ezt jól egy helyen a kamarai téglavetőnél, hol a 2 
láb vastag laza .mészszivag fölött a lösz 2—3 láb vastagon 
fekszik, de nagyszerűbb képét nyújtja ezen viszonynak a 
mészképlet területének középtája, hol a mészrétegeket a lösz 
1— -Vl 2 meter vastagságban boritja. Alsó emeletében világos 
szürke, a felsőben fehér, mintha a helyi viszonyoknál fogva 
leginkább dolomitporból állana. Fehér löszcsigákkal tele vau. 
Ezekből igen szépen következtethetni, hogy a kis 0 zelli 
édesvizimész nem egyéb, mint betelepülés löszbe s nevezete¬ 
sen egyidejű a lösz alsó emeletével, melyben az ősemlősök 
maradványait találjuk; mig a lösz képződés aztán még 
tovább is tartott és igy a löszt a Mátyáshegy felé maga¬ 
sabb helyeken is találjuk, mintáz édesvizmész felső szintjét. 
3. Lösz erősen kifejlődve a kis Svábhegyről keleti s 
délkeleti irányban lejőve. 
4. Lösz erősen kifejlődve meg van a mint a Krisztina 
városból megyünk a szekéruton fel a Svábhegyre, de itt 
nem jelentékeny magasságig követhetni. 
5. (1865 l8 / 8 ) Az alsóbb fekvésű és a Dunára nyiló 
völgyekben meg van a lösz. 
a) A Lipótvölgy és a Marxen-árok között egy nyelv 
