54 
nyúlik fel a Hárshegyre, nevezetesen ennek keleti végéig; 
e nyelv jelleges lösz s végződik a tébolyda telkén, itt fülibe 
ó alluvium emelkedvén, mi az udvarban meredek falat képez. 
b) A Marxen-árok és a Szépjukásznékoz vezető ut 
között van a gr. Karácsonyi féle telken egy mészkőbegy, 
melynek déli nyúlványa a Gondiiző uevii nyaraló felé szin¬ 
tén lösznyelvben végződik, de csak az alacsonyabban fekvő 
begy tájon. 
c ) A Szépjuhászné útja meg a Zugliget útja közötti 
nyelv szintén lösz. 
d) (1865. 3 /r,) A Disznófejtől átmenvén a Laszlovszky 
begyre, a két begy közti nyereg táján lösz vau, de véko¬ 
nyan ; íölebb a Svábhegyen és Jánoshegyen nincsen. 
6. Lösz a Svábhegy keleti oldalán felmenve a 
vámbáznál a felső zugligeti útnál. Az alsó réteg a temető¬ 
ben s mögötte azon árokban, mely a felső zugligeti út mel¬ 
lett húzódik a temető mellett, kisczelli tályag, melyet lösz 
borit. Némely helyen a Törökfej nevű domb éjszaki lejtő¬ 
jén jól föl van tárva s látni benne a fehér löszcsigákat, de 
látni a begy kőzetének alig kapott törmelékét is nagy szám¬ 
mal; helyenkint ez több mint a löszanyag. Egyes (2—12 
bécsi hüvelyk) szálban veres nyirok is húzódik, melyben 
löszcsiga nincs. Ezen nyirok alatt és felett tart a lösz. A 
nyirok és a lösz diilése a begylejtővel megegyezik. 
Ezen a ponton felül emelkedve, darabig a Törökfej 
dombon csak a mészmárga üti ki magát s itt sok szép cal- 
citkrystályt gyűjtöttem (1867. 4 / 8 ). Még fölebb a mélyut 
jobb oldalán, ismét találni löszt csigáival és a begy 
kőzetének törmelékével. Ezen törmelékek tehát a magaslat¬ 
ról mosattak az alantabb helyre, akkor is épen úgy mint 
ma, de a diilés az akkori alluviál és a mostani alluviál le¬ 
rakatnál ott felette eltérő, a löszlerakodás kezdetén csaknem 
szintesen rakodott le a törmelék és a között nagyobb darab 
egy sincs; mig jelenleg a mi lemosatik, a hegylejtnek meg- 
