55 
felelőleg ott tetemes diilési szöget mutat és a nagy dara¬ 
bok arról tanúskodnak, hogy jelenleg erőszakos torrentiál- 
katások nyilvánulnak ott, hol egykor a magaslatok között a 
különbség igen csekély volt. 
Csaknem egészen azon a ponton, hol a mélyut egye¬ 
sül az Ürményi-féle telekre vezető szekéruttal, találtam még 
a mélyét bal oldalán a löszt csigáival s ott azt agyag¬ 
nak kaparják. A keleti oldalon ez a legmagasabb pont, hol 
a löszt ismerem : még fölebb az u. n. Doktorkutnál levő agyag 
már nem jelleges lösz, abban csigák sincsenek. 
7. (1861. 16 / 6 .) A löszt fel a szép juhászné felé közel 
a nyeregig követhetni. Magán a nyergen nem találtam, de 
azon túl Budakeszi felé leereszkedve csakhamar újból elő¬ 
írni a jobb oldalon s tart szakadatlanul a faluig. Az uj 
utcza előtt a vizárkokban igen jól van a lösz feltárva, vas¬ 
tagsága rendesen 3—4 méter, a hol legerősebb 6—7 méter. 
Az uj utcza síkjától kezdve mondhatni, hogy Budakeszi 
lösz lalajra van építve. 
8. Lösz a Farkasvölgyön fölfelé menve a Svábhegyre jó 
sokáig tart (1863 1 / 3 ). 
9. A Gellérthegy déli oldalán meg van a lösz, hatalma¬ 
san kiképződve. Az oszáguttól a vámháznál ha a szőlőkbe 
vezető utón bekauyarodunk, nem sokára agyaggödrökre buk¬ 
kanunk, honnét a földet a Dunaparton levő téglaégetőhöz 
hordták. Az első gödrökben ezen agyag csupa lösz, mely 
itt jellegesen lép fel: egynemű egész tömegében, világos 
sárgásbarna s a hófehér kis meg nagy csigák bőven, de 
rend nélkül feküsznek benne. Vastagsága az első gödrök¬ 
ben 8-—9 méter, de ez változó s általában mondhatni, hogy 
az le a Duna felé vastagszik, fölfelé vékonyodik s végre 
kiékül. 
A Gellérthegy oldalán fölfelé haladva nyirok követ¬ 
kezik, de a nyirok itt megvan mint a lösz feküje is, attól 
egészen élesen elválva, úgy hogy a téglavetők a löszt le- 
