57 
Ezen réteg valószínűleg a svábhegyi congeria homok- 
képletnek idáig terjedő s itt kiékülő része. 
c = Nyirok, veres, képlékeny s szárazán igen ke¬ 
mény, nem pezseg, szerves zárvány nem látszik benne. 
Vastagsága itt vagy két láb, a feküjétől élesen válik el. 
Vannak benne a nummulitmészből kisebb-nagyobb hömpö- 
lyök, gömbölyödött éllel és kimállott felülettel, melyen aztán 
a kövületeket jól ki lehet venni. 
Kezdve az Eötvös villától az egész fensikon a talajt 
nyirok képezi, itt lösz nem fordul elő. Nagyon természetes, 
hogy a savval olyan darabot kell megcsöppenteni, a mely¬ 
ben nummulitmész hömpöly nincs. A nyirok altalaja a fen¬ 
sikon láthatólog- dolomit a legtöbb esetben. 
2. A János-h egy. A Jánoskegyre felmentem a 
Szépjuhásznéhoz vezető utón a Csendillából indulva (1868 
17 / g ) az erdőben egy gerinczen, melyet iránya után éjsza¬ 
kinak mondhatok. A mészkőzet itt-ott kibúvik ugyan, de a 
talaj a hegy ezen részét elég erősen borítja s az sehol nem 
pezsgett; erről a gerinczről aztán fel jutottam a pyramiskoz 
s több helyen a tisztásokon vizsgáltam a talajt, mely itt is 
állandóan nyirok. Lejövet más irányt követtem s a talajt 
itt is mindenütt nyiroknak találtam. 
A lösz tulajdonképen a Szépjuhászné alatt a Bugát- 
féle teleknél kezdődik s az országút nyugoti oldalán, mely 
többnyire meredeken van vágva, erősen kifejlődve található 
s ismét szakadatlanul tart le a Laszlovszkyig. 
Ezen észleleteket, melyeket különböző években tett 
kirándulásaim alkalmával jegyeztem fel, ha összeállítjuk és 
hozzá még a magassági viszonyokat is tekintetbe vészük, 
azon eredmény áll elő : hogy a nyirok öszefüggő területet 
képez a nagy Svábhegy fensikján s tart a Jánoshegyen is 
bizonyos magasságig. Legczélszerübb ezen viszony tanulmá¬ 
nyozását egy olyan térképen tenni, melyen a magassági 
