58 
rétegek pontosan vannak kimutat /a,*) a milyennek a neve¬ 
zett terűiéire nézve szerencsénkre vagyunk is birtokában; 
a nyirok 1200 lábon felül egymaga fordul elő a lösz több 
mint 1100 lábra nem emelkedik fel. A nyirok magaslatát 
oldalvást környöskörül övedzi a lösz, a Nagy Svábhegy és 
Jáuoshegy lejtjein. Kiváuatos volna ezen kezdemény után 
folytatólag a többi magas hegységeink felületi rétegeit is 
megvizsgálni, nevezetesen a Kecskehegyek és a Háromhatár- 
hegy csoportját, úgyszintén Kovácsi magasabb hegyeit. 
Ez a tény, hogy a lösz csak bizonyos magasságra 
emelkedik, tudtommal nem áll elszigetelten; nevezetesen a 
dunai trachyt-csoport balparti vidékének viszonyai képez¬ 
ték tanulmányozásom tárgyát azon eredménynyel, hogy a 
jelleges és az igen erősen kiképződött lösz ott is határozot¬ 
tan elkülönítve áll a nyiroktól területre és bizonyos tekin¬ 
tetben magasságra is. A Duna völgyére néző trachyt-hegy- 
ség oldalán a lösz folytonos tömeget képezve található, de 
csak bizonyos magasságig. A magassági határ egyenes vo¬ 
nalnak látszik megfelelni, a mely fölött semmi lösz nem 
fordul többé elő, hanem csak nyirok. Ezt igen érdekesen 
látni Nagy-Marosnál s attól kezdve a Duna mentében lefelé 
Yerőczénél és Yácznál. Ez utóbbi helyen a Dunához köze¬ 
lebb a lösz igen erősen kifejlődve egy lépcsős fensikot ké¬ 
pez, de ha ettől a Naszál felé emelkedünk, a lösz végké¬ 
pen megszűnik és nyirok foglalja el a helyet a nagyobb 
magaslatokon. Egy másik feltűnő körülmény ezen két kőzet 
eloszlásában az, hogy ugyanazon hegynek, a melynek dunai 
oldalán lösz van, az ellenkezőn hasonló magasságban is 
nyirok van, és nyirok tölti ki általában mindazon zárt me- 
denczéket, melyek a Duna völgyétől vizet nem kaptak. 
*) Ilyen a következő szép térkép: „Budapest és környéke a cs. 
k. táborkar-féle felvétel és a m. k. háromszögméreti hivatal magasság- 
mérései alapján, szerkesztette Péchy Imre m k. térképészeti vezető.“ 
1872. 1"=500 bécsi öl. 
