17 
Ezen harmadik osztály kőzeteihez járulnak a némely 
helyen előforduló olivinsziklák, melyeket már a hasaitokhoz 
vagy doleritokhoz is állíthatnánk. 
Ezeknek íájsulya középértékben 2*793, kovasavtartal- 
muk pedig 50%-re és még alább sülyed. 
2. csoport: Bazalt. 
A földtanilag leirt területen a bazalt elterjedése az an- 
desitéhoz képest csekély. Másrészt ezen kőzet számos vál¬ 
fajt és helyezkedési módosulatot tüntet fel. 
Legelterjedtebb a bazalt a perzsáuyi hegységben, még¬ 
pedig annak központjában Hévíz mellett. Azon földpát-ba- 
zaltok csoportjába tartozik, melyek sok olivint tartalmaznak. 
Fajsúlya 2 - 760 és 2'960 között áll. Ásványai: plagioclas, 
angit és magnetit; ezek fölött olivin és néha titauvasércz. 
Sok zárványdarabot tartalmaz azon kőzetekből, melyeken 
áthatott, p. o. quarc-andesit-tuffát. Takaró, telér vagy láva¬ 
folyam alakjaiban lép fel, az utóbbiak közt legérdekesebb 
a hévízi lávafolyó; itt t. i. a lávanemii bazalt az Olt völ¬ 
gyébe omlott; a lávaáron keresztül a folyó később uj utat 
vájt magának. 
Igen érdekesek a bazalttuífák, melyek itt a congeria- 
rétegek fölött fekszenek. 
Diluvium és A11 u v i u m. 
Diluviumot gyakran találunk a völgyben, valamint a 
hegyek lejtőin is. Nagy része a trachyt törmelékeiből kép¬ 
ződött képleteknek, melyek a Hargitta hatalmas hegyeinek 
oldalait födik, az özönvizi tényezőknek, sőt talán egyene¬ 
sen jégáraknak tulajdonítandó. A Székelyföld diluviumábau 
állati maradványok szerte találtatnak. Oly térségen, melyet 
215 négyszög mérföldnyi elterjedésében három nagy hegy¬ 
lánc/. és számos folyó viz hasítja át, természetes, hogy az 
alluviumoknak tetemes terület jut. 
2 
