15 
sem bírtam kimutatni, mig a többi három emelet 
nagy elterjedésben található. 
a) a tengeri emelet, mely sós agyag, kősó és quarz- 
andesit tuffák által van képviselve, azon területen 
lép fel, melynek keleti határát a Hargitta hegység 
képezi. 
b) A szármáti emelet, mint szürke tályag és gömbalakú 
concretiókat tartalmazó homokkő, Székelyföld egész 
nyugati részében, mely a középmedenczéhez tartozik, 
lett kimutatva jellemző kövületei nyomán. 
c) A cougeria-rétegek a háromszéki völgyet foglalják 
el, és ide tartozik a Hargitta-hegység trachyt-tuffái- 
nak és conglomerátjainak nagy része is. Ezen réte¬ 
gek hatalmas barnakőszéntelepeket és sphárosiderit- 
bekelyezkedéseket tartalmaznak. Gazdag faunáját 
leírtam. 
A neogen korszak eruptív kőzetei. 
Két csoportba oszlanak ezen kőzetek, u. m. : a tra- 
chytok és a bazaltok csoportjai, melyek kiilön-külön vidé¬ 
ken lépnek fel. 
1. A trachytcsoport kőzetei az ide tartozó törmelékes 
kőzetekkel: tuffák, brecciák és conglomerátokkal együtt a 
Székelyföld alkotásában közvetetleniil a krétakorbeli lerakó¬ 
dások után játszák a legnagyobb szerepet, miután körül- 
belől 50 mértföldnyi területet foglalnak el. 
A Hargitta hegység trachytnemii kőzeteit számos 
vegytani elemzés, valamint makro- és mikrospopi vizsgála¬ 
tok alapján 4 csoportba osztottam, ti. m.: 
a) 4 legsavasabb kőzetek: oligoclas-amphibol- 
biotit-trachyt, mely a Büdöshegy tömzsét képezi és 
csakis e helyre szorítkozik. A kova sav középtartalma 
a vegyelemzés szerint = 65.13®. Elenyhányadosa 
— 0,365, fajsúlya 2 - 47 és 2’56 közt iugadoz. As- 
