9 
A tünemény ezen sajátságos viselkedésének magyará¬ 
zata töhbnemii feltevéseket igényel, melyekbe e helyen bo¬ 
csátkozni nincs szándékom. A sokféle elméleteket fejtegetni, 
esetünkre alkalmazni nem akarom, de czélszerűnek tekintem 
mégis, azon körülményekre íigyelmeztetni, melyek hol az 
egyik, hol a másik elmélet szempontjából tekintve fontosak. 
Mindennek előtt a földrengés napjain tett meteoroló¬ 
giai följegyzéseket kell idéznem, Farkas L. úr, gymnasiumi 
igazgató által Kanizsán és dr. Pfeiífer Gynla úr által Iháros- 
Berényben tett és/leletek alapján: 
Nap 
Hely 
Légsúly- 1 
mérő 
(milliméter) 
Hőmérő 
C° 
Felhőzet 
Szél 
irá¬ 
nyít 
ere¬ 
je 
reg. 
dél | 
este 
Oct. 12 
N.-Kanizsa 
747.48 
— 
— 
— 
derült 
D 
2—3 
„ 12 
Ih.-Berény 
749 
| GO 
17° 
14 u 
W 
DNy 
3 
» 21 
Ili.-Berény 
747 
4° 
5° 
4° 
borult 
— 
— 
Nov. 30 
N.-Kanizsa 
746.8 
— 
4 - 2" 
— 
DNy 
— 
„ 30 
Ili.-B erény 
750 
1-1° 
5° 
2° 
n 
ÉNy 
— 
Egy az ntolsó időben ismét nagyon felkapott nézet a 
földrengéseket földalatti űrök bcomlására vezeti vissza, mely 
űrök keletkezését a talaj felszínéről a mélységbe ható viz- 
nek kilngzó hatásának tnlajdonitja. Tekintettel ezen elmé¬ 
letre, fontos lesz kiemelni, hogy a lemúlt év, a mint tudjuk, 
a légkörbeli csapadékok rendkívüli bősége által kitűnt. 
Számokkal kifejezett adatoknak még nem juthattam eddig 
birtokába. 
Azon elméletek, melyek a földrengéseket a vulkaniz- 
mussal hozzák összeköttetésbe, jelen esetünkben nem igen 
találnak uj bizonyítékot. Az egész földrengési területen 
egyetlen egy vulkáni kőzet, egyetlen egy meleg forrás sincs. 
A legközelebbi vulkáni képződmények, Zalamegyében, leg¬ 
alább is 9 mértföldnyi távolságba esnek és maguk is már 
egy rég kimerült vulkáni működés maradványai. 
