4 
tes fekvő váltakozó agyag- és komokrétegek ezek, köztük 
egy pár keményebb homokkő vagy homokos márgapaddal. 
A tünemény színhelyének ilyetén rövid leírása után 
áttérek a földrengés jelenségeinek előadására. 
Minden földrengésnek tudományos tanulmányozása a 
mozgás úgynevezett elemeinek kipuhatolására törekszik. Ezen 
elemek következők : 
I. A felületi központ (Epicentrum). 
II. A kiinduló pont mélysége. 
III. A tovahaladás sebessége. 
IV. A mozgás kezdetének időpontja. 
V. A mozgás ereje (intensivitás). 
VI. A rezgési sebesség. 
Ezen elemek kiszámítására kővetkező pontok szolgál¬ 
nak, melyek a közvetlen észlelés tárgyát képezik. 
1. A rengés bekövetkezésének ideje, 
2. időtartama, 
3. a mozgás neme, 
4. iránya, 
5. kiterjedése, 
6. a földrengés közvetetlen hatásai, 
7. kisérő tüneményei, u. m. : acusticai, opticai, villa¬ 
nyos, delejes és légköri tünemények. 
Az első öt pontra nézve a nyert adatokat következő 
táblázatban állítottam össze, úgy amint azokat az észlelők 
szives közleményeiben találtam. Részletes és pontos följegy¬ 
zéseket ugyanis csak négy helyről kaptam, u. m : Iháros- 
berény, Nagy-Kanizsa, Surd és Csurgó helységekből. 
A táblázat végéhez még azon adatokat csatok am, me¬ 
lyeket az 1876. deczemberben a Baranya vármegyében és 
Zágrábban előfordult földrengésekről hírlapi utón gyüjöttem. 
