3 
a Vörösbegy, Ibáros-Berény és Lisszó között és a Szakálhegy 
Surd mellett 130 öllel emelkednek a tenger színe fölé. Nyu¬ 
gaton Légrádtól Zákányig a Dráva vize mossa meredek 
lejtőit, kelet és éjszakkelet felé fokozatos átmenetek vezet¬ 
nek Somogy megyének mélyebb és laposabb vidékeire. 
Északkeletró'l pedig a N.-Kanizsa-murakeresztúri völgy a 
„principális kanális“-sal képezi a határt. 
Vizekben nem igen bővelkedik e vidék : apróbb forrá¬ 
sai és patakjai vagy közvetetleniil a Drávába szakadnak, 
vagy a „principális kanális “ közvetítésével a Murába ömleuek, 
mely utóbbi Légrádnál egyesül a Drávával. 
Szerencsés körülménynek tekintem, hogy e vidék geo¬ 
lógiai felvételét épen a lefolyt nyáron fejezték be Roth, 
Matyasovszky és Kokán urak, a m. k. földtani intézet tagjai. 
Szives közleményeiknek köszönöm azt, hogy a földrengés 
színhelyének geológiai alkatáról a következő vázlatos képet 
nyújthatom. 
A vidék geológiai viszonyai igen egyszerűek. Negyed- 
korbeli lerakódások foglalják el a legnagyobb tért: homok 
és lősz. 
A lősz leginkább a terület nyugati dombos vidékén 
lép fel, majd rendes jelleges minőségében, majd agyagosabb, 
majd homokosabb módosulataiban, mely utóbbiak sok he¬ 
lyen futóhomok keletkezésére szolgáltatják az anyagot. Ne¬ 
gyedkori homoklerakódások leginkább a terület keleti, la¬ 
posabb vidékein terülnek el. 
Újkori lerakódások (alluvium) egyes mélyedésekben és 
vizek partjain födik be az altalajt, legnagyobb összefüggő 
kiterjedésben természetesen a Dráva mentében. 
Mindezen lerakódmányok hatalmas takarója alól csak 
itt-ott bukkannak ki a harmadkor legmagasabb képletének 
rétegjei: a congeriarétegek. A Dráva bal partján, Légrád 
és Zákány között vannak legszebben feltárva, de a terület 
belsejében is találhatók, némely mélyebb völgyben. Vizszin- 
1 * 
