76 
4. az odavaló (lausitzi) anyag igen lényeges szerepei 
játszik a kavics, homok s agyag öszetételében ; 
5. a skandináv kömpölyök csak csekély méretitek 
(rendesen dió), egészen ököl nagyságig; 
6. a felső dilnvium, azaz a liöm p oly tartalmú agyag, 
(Geschiebelehm), mely máskülönben gyakran nagy menyi- 
ségii vándortömböket szokott tartalmazni, elterjedésének e 
legmagasabban fekvő övében legtöbbnyire csak igen kevés 
és apró bömpölyöket rejt ; 
7. a dilnvium különböző tagjainak egymásra való kö¬ 
vetkezése a partfáciesben nem ugyanaz, mint a szomszédos 
síkságban; igy például a kavics gyakrabban a rétegek al¬ 
ján lép fel mint a homok fedőjében, ez utóbbival különben 
sokszor felváltva mutatkozik, szóval határozott rend nélkül 
települve tűnik elé, holott Jentzscb A. szerint. Drezda és 
Lipcse környékén a homokot, tőle élesen elkülönítve, min¬ 
dig fedi. Maga a homok itt gyakran nagyszámú durva gö- 
rélyeket s bömpölyöket tartalmaz, úgyhogy hömpöly-homokká 
(Geschiersand) válik. Plastikus, tiszta agyag (Tkon) vagy 
homokos agyag (Lehru) betelepülései igen gyakran láthatók 
a homok* és kavics szintjében. 
A szerző a dilnvium e fáciesére nézve egy jellemző 
példát hoz tel, mely szerint 345 met. magasságnál a tenger 
színe fölött a dilnvium alulról fölfelé a következő taglalást 
mutatja: a) d u r v a, laza kavics igen sok tűzkővel, 
ökölnyi nagyságú, éjszakvidéki gránit-, gneisz-, kvarcz-, 
labrador porphyir és Dala-kvi rczit darabokkal, melyek mellett 
igen sok lausitzi gránit- és bazalt-kömpöly fordul elő ; b) 
durv a, morzsalékos homo k, sok a lausitzi gránitból 
való kvarczczal ; discordant párhuzamos szövetet mutat ; c) 
sárgásbarna, kövér, képlékeny a g y a g, a homoktól 
fönt és lent élesen határolva; d) finom kvarcz homok, 
tűzkő-szálkákat és vörös földpát-szemecskéket tartalmazva ; 
e) az alsó diluvium rétegei fölött, discordant településsel, a 
