82 
tűnik fel, hogy úgy a felső mint az alsó utolsó premolár foga hasonló 
az előttük álló premolárhoz, nem pedig mint az Orohippusnál, az első 
igazi molárhoz. Egyébiránt mindkét állatnemnek fogképlete ugyanaz. 
Valamint az Orohippus, úgy ennek is első lábán négy, hátsó lá¬ 
bán három ujja vau; de e kívül még a külső vagyis ötödik metatarsa- 
lisnak is mutatkozik durványa. Marsh t. két fajról tesz említést, u. m. 
Eohippus validus Uj-Mexikoból és E. pernix Wyoming államból. 
Szintén uj neme fedeztetett fel a sertésnemű állatoknak, rokona 
Elotherium (Pomel) és a Helohyus (Marsh) nemeknek, melyektől 
azonban egy premolár hiánya által különbözik ; az utolsó alsó molár- 
nak jól kivehető hátsó sarka van. Ezen génus a szerző szerint érdekes 
példáját szolgáltatja oly kihalt fajnak, mely a mostani sertésben vég¬ 
ződő származási vonalon kívül esik. E nembe tartozik a Parahius 
vagusnak nevezete faj Wyomingból, mely állat a mostani vadkan¬ 
hoz mérhető termettel birt. 
Ezen sertésnemii állatoknak akkori üldözője lehetett egy farkas 
nagyságú, húsevő állat, melynek maradványai ugyanazon lerakódmá- 
nyokban találtattak. Általános jellegére nézve ezen ragodozó, melyet 
Marsh t. Dromocyon vorax névvel jelöl, sok hasonlatosságot tiin- 
tettt fel a Hyaenodonboz. Nyilván csak négy alsó metsző-foga és egy- 
egy oldalon 7 alsó mól árja volt, melyek közt az utolsó igen kicsiny 
lehetett. A feje tetején igen nagy csonttaraj (erista sagittalis) látszik. Egy 
másik alak, mely a csak Amerikában honos Tillodontia osztályba tar¬ 
tozik, Dryptodon crassus neve alatt Íratott le; uagyságra 
nézve, úgy látszik, a tapirhoz hasonlított; Ujmexikóból származik. I. B. 
(Silliman’s American Journal. Nov. 1876.) 
* 
A földtekének valószínű kora. Thomson W. ur a 
földtekének korát száz millió évre becsüli, holott Tait csak 10 -15 
millió évet enged meg. J o u n g ur azt igyekszik kimutatni hogy az 
utóbbi időhatár teljesen elégséges. „Arról biztosak vagyunk, úgy mond. 
hogy a földnek volt kezdete ; csak hogy egyikét sem fogadhatjuk el 
mindazon korszakoknak, melyeket a palaontologok mindeddig kezdő 
korszaknak jelöltek ki s ezentnl e kérdést csak magunk kívánjuk ta¬ 
nulmányozni és megoldani “ 
J a c k ur leirja azon bazalt falakat, melyek áthatolják 
déli Skótországot ; ezek mind egy pont felé látszanak egybefutni, mely 
a „loch Ri d u n“ és a „1 o eh Strivan* közti félszigeten fekszik, 
a nélkül azonban, hogy ott rendkívüli vulkáni működésnek nyoma 
volna észlelhető. Ezen bazaltok nagyobb része a miocén korszakhoz 
tartozik. 
