84 
tozó ásványszemeket mutat, beszámítva kőzetrészeket s az egyes ás¬ 
ványokat. 
A kőzetek közül a szerző felsorol sokféle serpentineket, egy 
gránátból és smaragditból álló szép kőzetet, egy smaragdit s ilmenit al¬ 
kotta kőzetet, egy a diabázhoz közel álló kőzetet, egy pegmatitot ía- 
gyagpalát stb. Az ásványok közül : gyémánt, topáz, gránát, smaragdit, 
bronzit, ilmenit, kvarcz, tremolit, asbest, wollastonit, calcit, opál, vörüs- 
jaspis, agát, vaskovand, limonit, stb. M. J. (Revue scient. d’France Nr. 
34. 1877. Acad. d. Sciences de Paris 5. febr. 1877.) 
* 
Egy p a r á n y hydrogén a b s o 1 u t súly a. Annaheim 
I. Fuchsinból - C 20 H 19 N 3 H Cl — 0.0007 gr. súlyú, tehát egy kö¬ 
zel 0.5 mm. átmérőjű szemecskét borszeszben föloldott és az oldatot 
1000 c. c -nyíre hígította ; igy minden c. c.-ben még 0.0000007 gr. 
festanyag volt. Ez oldatból egy csöppet — melyből 35 jut egy c. c.-re — 
kémcsőbe hullajtva, még biztossággal felösmerhetni a csöpp vörösre 
festő hatását, főleg ha a kémcsövet ferdén fehér papírlapra állítjuk és 
összehasonlításul melléje egy más, tiszta borszeszt tartalmazó csövet 
teszünk. Tehát szabad szemmel még 0.00000002 gr. súlyú fuchsin 
észrevehető. 
Felvéve, hogy az oldat egy csöppje csak egy tümecs festanyagt v, 
tartalmaz — a menyinek minden esetre jelen kell lenni, akkor egy 
parány hydrogén absolut súlya kiszámítva 0.000000000059 gr.-ot tesz ki. 
Ugyan e kísérlet Cyaninnal - C 2S H 33 N 2 J — is véghez vitetett. 
Egy liter borszeszben 0.001 gr. festanyag lett föloldva és az oldat 
minden csöppjében még észrevehető volt a festanyag 0.0000000285 gr. 
súlyú tömege. Ez oldatból újólag kiszámíttatott egy parány hydrogén 
absolut súlya és az 0.000000000054 gr.-ot adott. 
E két kísérletből nyert és egymáshoz meglepően közel álló 
eredményekből mathematikai határozottsággal következik, hogy egy 
parány hydrogén absolut maximál súlya O.OCOOOOOOCOö gr. E kicsiny 
súly pedig azt mondja, hogy le kell mondanunk minden időre arról, 
hogy valaha egy egyes parányi látni, vagy épen mérlegelni képesek 
legyünk. S. S. (Berichte d. deutsch. chem. Ges. Jahrg IX. S. 1151.) 
