88 
földtani intézetnek, oly meghagyással, miszerint amaz az 
intézet egyik tagja által áttanulmányozva, a m. földtani tár¬ 
sulat valamelyik ülésén adassék elő. 
E megbízásnak iparkodom a mai előadásommal meg¬ 
felelni. 
A Fruska Gora nevű szerémségi hegység több jeles 
geológiai munkára szolgáltatott már anyagot és Dr. Koch 
Antal valamint Popovics Sándor erre vonatkozó értekezései 
után, társulatunk előtt sem ismeretlen többé. E körülmény 
iudit engem arra, hogy Rochlitzer úr értekezésének azon 
részét, mely tisztán földtani leírásokat tartalmaz, csak rövid 
kivonatban közöljem és itt-ott megjegyzéseimmel kisérjem, 
melyek leginkább az előbbi kutatásoktól való eltérésekei 
fogják feltüntetni. A Fruska Gorát szemlátomásból nem is¬ 
mervén, nem is vagyok arra hivatva, hogy a felmerülő ellen¬ 
tétes nézetek között dönthessék. 
A munkálat bányászati részét ellenben egész terjedel¬ 
mében adom, minthogy ezen van az egésznek fősulya és 
ipariigyi jelentősége. 
A bemutatandó kövületek meghatározását Jvokán János 
úr szivességének köszönöm. 
A Fruska Gora legősibb képletét a kristályos pa- 
lákban látjuk, melyek főtömege Lezimirtől É-ra kezdődik 
és gyorsan szélesedve, K. felé egész a Kulam nevű romig 
terjed. A szerző térképe még egy második, de sokkal kes¬ 
kenyebb vonalat tüntet fei, a Vrdnik selo és Lcdincze hatá¬ 
rától kezdődve egész ltemeta velikáig, a mely vonaltól Dr. 
Koch úr értekezése és térképe nem tesz említést. 
Ezen palarétegek helyzetében és Ny-K. csapásirányában 
rejlik az egész hegység alkotásának alaprajza; az újabb 
üledékes képletek szabályos sorrendben környezik a kris¬ 
tályos középtömeget. A palauemek közül legnagyobb eltel - - 
