89 
jedéssel bir az agyagcsillámpala, de K. felé az agyagpala 
lesz túlnyomóvá. 
Előfordul még csillámpala, fagyagpala, mészcsillámpala 
stb. egymással sokféleképen váltakozva. Ezen viszonyok fel¬ 
tüntetésére a szerző a hegység déli lejtőjének több patakjában 
feltárt rétegsorozatot ir le, kiegészítvén ez által Dr. Kocli ur 
közleményeit, melyek inkább az éjszaki lejtőn látható feltárá¬ 
sokra vonatkoznak. így p. o. a Jazak-potok (patak) és 
mellékpatakjaiban a következő rétegeket találjuk, alulról föl¬ 
felé haladva : 
1. guttensteini mészkövet, *) 
2. kvarczit, 
3. fekete agyagpalát, 50 ölnyi vastagsággal, (csapása 
24 h. 5°, dőlése 60°), 
4. fagyagos-csillámos palát lcvarcz lemezekkel (80—90 
öl vast.), 
5. mészcsillámpalát, 
6. agyagpalát, agyagcsillárapalát és kvarczcsillámpalát; 
bennük egy 20 ölnyi kvarczittelért, 
7. serpentint, asbestnemii kőzet behelyezkedéssel; kísér¬ 
letek tétettek a Jarok-potokban feltárt vastaglevelii palából 
fedélpalát hasítani, de mindeddig kevés sikerrel. 
E rétegsor agyagcsillámpalájában egy 9"-nyi kvarcz- 
telér fordul elő, mely rézkovanddal és malachittal van behintve. 
A Belipotok, mely a jazaki monostor alatt egyesül a 
Jazak-potokkal, hasonló rétegsort mutat: 
1. guttensteini mészkő, 
2. vörös homokkő (werfeni), 
3. agyagpala, 
4. syeuit (70 öl), 
5. agyagpala, 
G. csillámos homokkő, 
7. syeuit (250 öl). 
*) A triász képlet alantabb még szóba kerül. 
7* 
