00 
A felsoroltak közül figyelmet érdemel a s y e n i t- 
nek nevezett kőzet, mely a rétegsorban két hatalmas behe- 
lyezkedést képez. A beküldött kőzet gyűjteményben az e 
névvel jelölt két példányt megvizsgálván, az elnevezés hely¬ 
telenségéről csakhamar meggyőződtem. A finom szemcsés 
kőzet fehér földpátból, kvarczböl és fekete biotitból áll, 
tehát a gránit elegyrészeiből. A górcsövi vizsgálat sem mu¬ 
tat ezeken kívül más elegyrészeket, csakhogy a földpátok 
egy része plagioclastícus ikerrovátkosságot árul el. A kris¬ 
tályátmetszetek tiszták és rendesen növekedési távokat 
tüntetnek fel. A kvarczszemek, melyek nagy számban for¬ 
dulnak elő, rendesen szabálytalan, gyakran legömbölyített 
alakokat mutatnak és sok zárványt tartalmaznak, u. m. 
buborékos vagy tiszta üvegzárványokat és hosszú, vékony mik- 
folitliokat. Folyadékzárványokat nem találtam. A kőzet alap¬ 
anyaga igen parányi kristályrészekből álló mozaikszerti szö¬ 
vettel bir, melyben az iivegnemü basis csak alárendelten 
szerepel. 
Finomszemü gránittal van-e itt dolgunk vagy rliyo- 
1 i t t a 1, melyre a kőzet első megpillantásra emlékeztet ? 
Nem ismervén a helyi viszonyokat, a kérdést eldönteni nem 
merem, de anyi bizonyos, hogy ezen minden esetre eruptív 
kőzet a Fruska Gora előbbi átkutatni előtt ismeretlen ma¬ 
radt ; mert hasonló kőzetről sem Koch, sem Dölter, sem Po- 
povics nem tesznek enditést. 
A besenovoi és suljami patakok rétegsorozatait e helyt 
mellőzhetjük, de meg kell említenem a Suljam mellett a 
Glavica hegyen kibukkanó kvarczitot, úgyszintén azon na¬ 
gyobb kvarczittömeget, mely liesenevótól a Kulam-ig hú¬ 
zódik. Ezen kőzetben t. i. a szerző több helyen rézérczeket 
talált és reményét fejezi ki, hogy a hegység majdani szo¬ 
rosabb átkutatása csakugyan rézbányászatra fog vezetni. A 
rézércz főkép malachit, mely kéreg alakjában (Bescldage) 
