91 
lép fel. Kisebb kvarczittömegek Lezimir, Gergurevcze és 
Görgetegnél láíliatók. 
A hegység- keleti részében levő keskeny palavonulat 
leginkább sötét agyagpalából áll, melynek 25—40 ölnyi 
vastag rétegei 1 b. 5° felé dőlnek (ÉÉK). 
Az első korszakból való lerakodmányok képviselője egy 
csekély homokkő- és palaréteg összlet, melyet a szerző tér¬ 
képén ugyan mint kőszénkori homokkövet kijelöl, de értekezé¬ 
sében valódi állásuk felett nem mer határozottan nyilatkozni: 
kőszén, avagy grauvakke, vagy épen kréta? Ez a keleti 
pkyllitvonulathoz simul és ezt egész Rerneta velikáig kiséri. 
Koclx és Lenz urak is tesznek cmlitést a carbonkori homok¬ 
kőről és culm-képletekről, de Koch ur térképén nem talál¬ 
juk azt kitüntetve. 
Ennél fontosabbnak tartom kiemelni, hogy Rochlitzer 
ur térképén triász képletek láthatók, melyekről a 
korábbi kutatók mit sem tudnak ; sőt Lenz egyenesen azt 
mondja: „triászi és jurái képletek sehol sincsenek (a Frusca 
Gorában) “. A szerző felvételei szerint a triaszi rétegek, me¬ 
lyek guttensteini mészhől és werfeni vörös homokkőből álla¬ 
nak, egy helyt, Vrdnik és Jazalc közt félbeszakítják a 
Sotzkarétegek folytonosságát, továbbá a Teocsin hegyen 
föllépvén, ettől egész Bezenovóig öszefliggő tömeget al¬ 
kotnak. 
A beküldött gyűjteményben a guttensteni mészkőnek 
felemlített példányát hiába kerestem, a werfeni homokkőnek 
ellenben egynéhány kézipéldányát, de nem kövületeit talál¬ 
tam. Tudva lévén, hogy a hasonnevű triászi képletek Sla- 
voniának más vidékein, nevezetesen az Orgiává hegy¬ 
ség két végén tényleg előfordulnak, érdekesnek tartanám, hogy 
a dolog mibenléte szorosabban vizsgáltatnék és a képletek 
azonossága kövületek által bizonyittatnék. 
Mellőzvén a juraképleteket, mint a melyeknek a Fruska 
Gora Dyomát sem mutatja, még a krétakörből való 
