92 
homokkövet és magnesia tartalmú chalcedonos mészkövet ne¬ 
vezem, mely képletek földtani helyzetét a bennök talált 
g o s a u-fauna kétségen kívül helyezte. A krétakorszakba 
kell számítanunk, Dr. Koch szerint a s e r p e n t i n t és 
rokonkőzeteit is, melyek a Fruska Gora alkotásában fontos 
szerepet játszanak. 
Ennek elterjedésére nézve a Rochlitzer-féle térkép szin¬ 
tén némi eltérést mutat Dr. Koch felfogásától. Az döbbeni, 
t. i. egy nagy serpentin vonulatot tüntet fel, mely a beocsini 
határtól, a hegység geriuczéu kezdődve, egész Remeta veli- 
káig húzódik, nagyobbrészt a Sotzkarétegek É-i határát 
képezve. Kisebb, de egymással nem összefüggő serpentiu- 
tömegek előfordulnak Hopovonál, Vrdniknál és Besenovonál 
és még tovább Ny. felé a kristályos palák területén. 
A másodkori képletekre következnek a barma d- 
k o r soktagu és szabályos zónákban a hegységet környező 
lerakodmányai. Köztük legfontosabbak a neogén legalsó 
vagyis aquitáni emeletnek azon rétegei, melyeket Rolle a 
dél-steierországi S o t z k a helységről nevezett el. 
Minthogy ezen réteggel már teljesen átlépünk a bánya¬ 
ipar területére, helyesebbnek tartom itt már a szerző szavait 
változás és megjegyzés nélkül közölni. 
„A gyakorlati bányász szempontjából a Fruska Gora 
legfontosabb tagjaként a Sotzkarétegek tűnnek fel. Stur és 
Dr. Lenz Oskár urak meghatározásai nyomán ezen képle¬ 
tet egész biztonsággal nevezhetjük Sotzkarétegeknek. Vrd- 
niktől éjszakra nyerik legnagyobb kiterjedésüket és egész 
Neradinon túl nyomozhatok. Nyugat felé a Vrdnik Iíula 
kvarczitjára és a jegec/.es palákra települtek, éjszaknak 
egész kiterjedésük hosszában serpentin képezi határukat, D 
felé pedig lajtamész fedi őket. Már a térkép mutatja, hogy 
ezen rétegek igen számos pontján tártak fel kőszéntele- 
peket“. 
„Az eddigi tapasztalások szerint biztonsággal kimond- 
