96 
Ha azonban a serpentin és a rétegek feldulása közt csak¬ 
ugyan mutatkoznék okozatos ősze függés, akkor legfölebb 
a serpentinnek régebben kitört kőzetekből való képződésére, 
vagyis a serpentinizálás folyamatára gondolhatnánk, ha t. i. 
felteszsziik, hogy ezen alakváltozás, mely tudvalevőleg ren¬ 
desen a tömegnek tetemes öregbcdésével jár, az aquitani 
kor után történt volna. 
Egyébként a Fruska Gora geológiai alkata világosan 
utalván arra, hogy a hegység emelkedése egész a neogen 
kor későbbi szakaszaiba is folytatódott, egyszerűen a végbe¬ 
ment tömegmozgásoknak tulajdoníthatjuk a széntartalmu ré¬ 
tegek gyűrődését. 
„A Sotzkarétegeknek serpentinnel való befödésének tü¬ 
neménye nem csak itt, hanem ép oly tisztán a Klanacz pa¬ 
takban és a hopovai kolostortól E-ra is észlelhető, hol a 
serpentin átvájása után a széntelepet kisérő kávészinü pa¬ 
lára akadunk. 
Hogy a Dobra vodánál feltárt széntelep azonos a mai- 
dani és podkulami teleppel, ez már a szénnek és az elvá¬ 
lasztó rétegek hasonlatosságából kiderül, továbbá azon kö¬ 
rülményből is, hogy a kibúvónál mint látszólagos fekürétcg 
mutatkozó homokkő, a kibúvótól körülbelül 20—30 ölre 
D-nek már egészen meredeken áll, még tovább D. felé pedig 
ép úgy, mint Maidánnál ismét a rendes éjszaki dőlésű hely¬ 
zetébe tér vissza. 
Keleti irányban meszebb, Klanacnál a serpentin kö¬ 
zelében nagy zavargások mutatkoznak. Egy 2 lábnyi vas¬ 
tag szénkibuvó, melyet 24 ölnyi tárnán vizsgáltak meg,, 
sokféle feldulásokat mutat, melyek az Iregtől Kanikra ve¬ 
zető ut mellett jobbra, a patakban nyitott I. sz. hopovai 
tárnában is láthatók és itt a rétegek oly öszebonyolitását 
idézik elő, mely nagy eruptív háborodásra utal. 
A rétegek átlag déli csapásirányt követtek, de any- 
nyira keveredtek ösze-visza serpentinnel , lajtamészszel 
