97 
és homokkővel, hogy belátván ezen tárna erdménytelensé- 
gét, kis távolságra délre egy akna nyitásához kelle fognunk, 
hogy az itten gyanított és a pataknak több helyén kibúvók 
által kimutatható telep felől tisztába jöhessünk. Miután 14 
ölnyi mélységre levájtunk volt, mely munka alatt a zavar¬ 
gások szintén mutatkozának, látván, hogy a rétegek már¬ 
is egész függőlegesen állnak, keresztvájást (Querschlag) nyi¬ 
tottunk 2 h. irányába, melyen hatvan ölre különböző szi- 
nezetü, de leginkább világosszürke palás agyagon és agya¬ 
gos homokkövön áthatván, a 45-ik ölnél egy 3 ölnyi vastag 
szinpalatelepet metszettünk át. Ezen pala innét már inkább 
D-nek csapván, a keresztvájás az 5. h. felé irányoztatott 
és a 60 ölnél, a Yrdniken fölismert fekűt képező palás ■ 
agyagnak áttörése után egy 1 1 / 2 ölnyi vastag tömör szén¬ 
telep táratott fel. Ezen tiil levéllenyomatokat tartalmazó 
palásagyagot találunk, úgy mint Vrdniknél a monostor mel¬ 
lett, végre pedig a lajtameszet értük el. 
Ezek folytán a telepet ereszkék (Gesenke) által vizs¬ 
gáltuk meg, és további 20 öl kivájása után a telep dőlé¬ 
sének 60 foktól 35 fokra menő csökkenése, vastagságának 
ellenben 1 ölig való fokozódása nyilvánult. A telep tökéletes 
tiszta és tömör, törése kagylós és szene vetélkedhetik a Vrd- 
nik, Maidan és Dobravoda kibúvóinak szenével. 
Még messzebb Iv-re, Neradintól E-ra és Gergeteg köz¬ 
vetlen szomszédságában találtatott a szénnek legkeletibb ki¬ 
búvója a Sotzkarétegek területén; ez azonban a Vrdniki 
kutatómunkálatoknak időközben szükségessé vált beszünte¬ 
tése folytán tovább nem vizsgáltatott meg. Magánál Vrdnik¬ 
nél a helység tőszomszédságában csekély mélységű fúrások 
a telepet még több helyen mutatták ki. 
Tekintettel azon vrdniki és hopovói telepfeltárások 
közt létező és Klanacnál constatált zavargásokra, melyeket 
már a morintovi völgyben a magukban véve csekély kvar- 
czit áttöréseken fellépő zavarodások gyaniOattak, elhatároz- 
