98 
tiltott, hogy az Aldovo völgyében, a hopovói zárdát és Ra- 
vanicával összekölő vonalnak mintegy felében, fúrólyuk 
mélyesztessék. A megelőző mérések szerint a fúrónak 70—80 
ölnyi mélységben kellett volna a telepet elérnie. A fúrást, 
mely kezdetben igen jól ment véghez, a 44. ölnél abban 
kellett hagyni, miután a rudazat (Gestange) eltűrése után 
a fúrólyuk aljában megrekedt fúró darabot (Bohrstiick) ki¬ 
húzni nem sikerült. Ez annál sajnosabb, minthogy az átfúrt 
rétegeknek a vrdniki rétegsorozattal való hasonlatossága 
ezen fúrásnak sikerét reméltette. 
Vrdniktől D-re egy második lyuk futatott, de a jazaki 
Belipotokban is előforduló csillámos homokkőben beszünte¬ 
tett. Az 5. ölnél ezen fúrólyuk a II. sz. vrdniki aknában 
föltárt 2 ölnyi vastag telepen átvágván, ennek feküjében 
többszínű agyagot, márgát, homokkőt és couglomerátokat 
mutatott ki, második széntelcpet azonban a werfeni rétegek¬ 
hez számított homokkövekig sem bírt földeríteni. 
E szerint jogosultnak látszik azon vélemény, mely sze- 
riut a vrdniki területen csak egyetlen egy szénteleppel van 
dolgunk, hacsak önálló telepeknek nem akarjuk tekinteni 
azon jelentéktelen közrétegek által elválasztott teleppadokat, 
melyeket Maidanból, az I. sz. Podkulam tárnából és a 
Dobravoda vidékén ismerünk. Említsük még, hogy a II. és 
III. sz. vrdniki aknákban elért telepnek egész a Jazak és 
Vrdnik közti határig való terjedése fúrások által nyert bi¬ 
zonyítást. 
A Maidan-tárnában, mely a Dr. Lenz és Dr. Kocli A. 
által Maidánban látott kibúvóktól délre vájatott, — tehát a 
telep feküjében — meglehetős menyiségü, gömbös elválásu 
sphaerosyderit tömegeket találtak. A bécsi cs. k. földtani 
államintézetben eszközölt vegyelemezésük 35 százaléknyi 
vastartalmat tüntetett fel. A tárna, mely kísérleti tárna lé¬ 
tére csak 6 öl hosszú volt, ezen vasköveknek oly tetemes 
menyiségét szolgáltatta, hogy ennek megemlítése itt igazolt- 
