99 
nak látszik, annál is inkább, mivel a kövek vastartalma is 
nagyobb lévén sok más éreznél, melyekkel nem egy magas 
pest (Hockofen) még kielégítő nyereség mellett munkáltatik, 
figyelmet érdemel. 
Jazaktól K. felé a lajtamész közvetlenül a triászi 
mészre és a jegeczes palákra támaszkodik és a Sotzkaré- 
tegek felbukkanását nem engedi kimutatni. Már csak Lezi- 
mirtől éjszakra s innét kezdve egész Grabovóig találunk a 
lajtamész fekiijében a vrdniki palásagyag és homokkövekhez 
hasonló képleteket, melyek valószínűleg szintén a Sotzkaré- 
tegek közé számítandók, ha nem is találni bennök oly le¬ 
véllenyomatokat, melyek ezen rétegöszlet szintáját közelebb 
meghatároznák. Lezimirnél, a kristályos kőzet közelében 
lemélyesztett két fúrólyuk 17 és 24 ölnyi mélységgel ezen 
rétegeket egész az alapkőzetig áthatotta, anélkül, hogy 
Széntelepet mutatott volna ki. 
Egy valószínűleg a Sotzka rétegekhez tartozó másik 
rétegöszlet Rakovactól D-Ny-ra kezdődik és Ledince s 
Kamenitzen keresztül K. felé vonul. De ez anyi zavaro- 
dást és eldarabolást tűntet fel, hogy benne kiaknázást ér¬ 
demlő telepet találni alig remélhetünk. A rakovaci szénki- 
huvók csak jelentéktelen telepfoszlányok és darabokból 
állnak és. a ledenceiek, melyek 2 lábnyi vastagsággal 
bírván, egy kutatótárna kivájására indítottak, csaknem füg¬ 
gélyes dőlésük mellett oly szabálytalanok és szétnyomot- 
taknak mutatkoztak, hogy nekik semmi bányászati fontos¬ 
ságot nem lehet tulajdonítani, ép oly kevéssé mint a Ka- 
menictől K-re az Uglija pótokban lévő kibúvóknak. 
A Frusca Gora kőszene igen jó minőségű és a fön¬ 
tebb említett és részletesebben előadott zavargások daczára, 
a számos, részben igen terjedelmes feltárások a szénnek 
oly menyiségét mutatták ki, mely a tervezett vasút ki¬ 
építése után hivatva lesz a Frusca Gorát, tekintve helyze- 
