szei ha nagyítóval nézzük, a legpompásabb aranybrocat- 
boz hasonlítanak. 
Az aranykristályok lemez, illetőleg levélszerii kifejlő¬ 
dése ismeretesen egyedül az ikerképződésen alapul; ez pe¬ 
dig nem más, minta középkristály jellem'.ő ikeröszenövése, 
mely nem bir beszögellő, hanem csakis kiugró élekkel; az 
oktaederlapok hajlása 38° 56', a hexaederlapoké pedig 
70° 32'. Egyes kristályokon még az éleket tompítva a 303 
ikositetraeder is megjelenik. 
Az aranylemez felső és alsó oldala egy oktaéder lap¬ 
hoz, az ikersikhoz tartozik. Mindkét oldal kristály elemei 
túlnyomóan egy és ugyanezen helyzetet mutatják, úgy hogy 
a két oldalok külön egyéneknek tekinthetők, melyek egy¬ 
máshoz ikerállásban vannak. A normális ikrek azonban, me¬ 
lyek a széleken kifejlődve vannak, a lemez-brocat szöveté¬ 
ben sajátságosán eltorzulnak, mely is mindenekelőtt három 
párhuzamos, kissé kiálló rudacskában nyilvánul. Egy a pél¬ 
dányról letörött, keskeny nyujtványon az elemek rendellenes 
kinyulását, mely föltételezi az egész lemez szövetét — föl¬ 
ismerni sikerült. Egy kissé szabadon álló, 3 mm. hosszú, 
valamivel több mint 1 mm. széles és vastag kristálykán ész¬ 
lelve ugyanis kitűnt, hogy a koszkiterjedés a hexaeder és 
oktaéder közötti egyik élhez normálisan és párhuzamosan 
egy tengelyhez (magassági vonal), mely az ikerlaphoz (ok¬ 
taéder) tartozik, történik, mint ezt Hessenberg is mondja. 
Tehát ez elnyulási irány eltérő a Bogoslowkról származó 
rézkristályokétól, melyek csillagosán egyesülnek és Rose 
által Írattak le. Ezek az aranylemez tulajdonképi tekto¬ 
nikai elemei, mivel azok mellső felükkel annak felső és 
hátsó felükkel annak alsó lapjához tartoznak. Megemlitendő 
még, hogy mig a többi lapok normális kiképződésiiek, az 
ikersikra merőleges két dodekaederlap szekrényalaku mélye¬ 
désekkel bir. Ezekből indulnak azután mint elsőrendű ru- 
dakból 60°-nyi hajlással két irányban az oldalrudacskák ; 
