106 
vagy mint mondhatni — az oldalsugarak hegyeikkel a do¬ 
dekaéder lapok mélyedéseibe heilleszkednek. A mellékka¬ 
rok, melyekből számtalan melléksugarak erednek, egyedül 
kinövései az első nyúlt kristálynak, melylyel egy kristallo- 
nomiai egyént képeznek. De mindegyik sugár magában 
véve ismét egy iker. Igen sajátságosak ama díszes kristály¬ 
képződmények, melyek mint az arany rudak föltűnő kinö¬ 
vései, ezekre helyezve gyakran mint arany gombocskák je¬ 
lennek meg egymás mellett. Néha e kis élődi kristályok a 
széleken a 303 ikositetraeder lapjai által élezve vannak. 
Az egész lemez lényegesen a leirt rudakból áll, melyek¬ 
nek sík, majdnem teljesen zárt tükre fölött csak az ural¬ 
kodó sugarak emelkednek ki. A lap fölött továbbá, úgy a 
felső mint az alsó oldalon, arányosan szétszórva számos 
középkrístályok vannak, részben a lappal párhuzamos 
állásban, részben avval ikeröszenövésben. A vékony le¬ 
mezszélen még néha láthatni ikreket, melyek fordított ál¬ 
lásban vannak, úgy hogy a felső és az alsó oldal itt több¬ 
szörösen egymásba szőve van. Az oktaederlap diagonálisa 
irányában kinyúlt kristályelemek öszefoglalása alkotja 
tehát ez aranylemez szép szövetét, melynek csillogó szép¬ 
ségét sem szó, sem pedig rajz elő nem állíthatja. Ezen alaku¬ 
lási törvény látszik mindig az arany levélszerii alakjaihoz 
alapul szolgálni; mert a hol csak az elemeket felüsmerni 
lehet, azok a jelzett irányban nyúlnak ki és helyezkednek 
el egymásmellé. 
Ugyanezen tektonikai törvény szerint, növekvés az ok¬ 
taederlap diagonálisa szerint, fejlődött ki egy Facze- 
b a g y r ó 1 származó csillagalaku aranypéldány is, mely is 
egy menetelőjövetelnek megfelelőleg szemcsés mészpáton 
van fennőve. Az alig 30 milliméter nagyságú darab a 
Krantz-féle gyűjteményből való. Ezen alakulás elemzése 
kissé bajos volt, mert pontosabban mérni nem lehetett 
és bizonyos, a sugarak végeire eső lapok a legümbölyödés 
