107 
következtében nem voltak fel (Ismerhetők. A helyes felfogást 
kezdetben megakadályozta azon föltevés is, hogy ezen 
arauycsillag előállásának hasonlónak kell lenni a Bogos- 
lowskról származó rézcsillagokéval. Miután azonban kide¬ 
rült, hogy minden sugár egy átkörösztezési iker, valamint 
hogy az egy sugárhoz tartozó egyének lapjai párhuzamos 
síkokban feküsznek és hogy végre a sugarak rhombos alap- 
metszetíí oszlopok, melyek tompa élükkel (közelítőleg mérve 
= 101—102°) az ugyanazon sík, a csillagsíkban fekiisz- 
nek : a magyarázat könyüvé lett, 
A kristályelemeket ugyanis a oo 0 2 két-két lapjai 
alkotják, melyek, szemben a liexaedríkus csúcsokkal, azok 
élével (a teljes lappal biró go 0 2-re vonatkoztatván) pár¬ 
huzamos irányban vaunak megnyúlva. A példányon azon¬ 
ban az egyének átkörösztezve és meghoszabbodva vannak 
párhuzamosan az oktaéder egyik laptengelyéhez. Jólehet 
ehhez hasonló alak egy érintési ikernél is előfordulhat, — 
a mint tényleg a Friedrichsegenről Lahnstein mellett elő¬ 
forduló réznél ösmeretes is, az a csillagalaku aranynál 
mégis az átkörösztezési ikerhez tartozik. Ezt felösmerketni 
arról, hogy a tompa él rendszerint egy beugró szöggel bir; 
a benyúló élhez járuló lapok teljesen egybeesnek a prisrna- 
lapokkal. Ilymódon lehet értelmezni a csillagszerű arany- 
öszenövések eseteit. 
A tűalaku, fogazott vagy hajszálszerü aranyalakok ér¬ 
telmezése egy erdélyi, valószínűlegZdraholzról (Ruda kör¬ 
nyékén) származó íiuom oszlopocskák és tűkből álló igen 
világos szinii példányon eszközöltetett. A közönségesebb 
alakok egyike rhomb oszlopot mutat, melynek élei az ok¬ 
taéder szögeivel (109° 28' és 70° 32') bírnak. Az ikersik 
egy oktaéder lap, mely az oszlop tompa szögét felezi. Ez 
létrejön a koczkaalaku kristályelemek átkürösztezés által 
való egybekötése folytán. A rudacskával oldalt egybekap¬ 
csolt kis kristályok mindegyike iker (öszalakulat a <x> 0 co 
