108 
és co 0 2 között), melynek egyik fele a szemlélő felé van 
fordulva. Az oszlop hegyezése minden egyes egyénen két 
® 02 lap által eszközöltetik. A rostozás a co 0 oo lapjai¬ 
nak a ccO-2 lapjaival való oscillátiójára mutat. Néha az 
elemiikrek úgy nyúlnak meg, hogy az ikersíkba hat külön¬ 
böző irány helyezkedik el és pedig három az elemi kristály- 
kák hoszabbodása és a hexaeder laptengelye — vagyis 
a szabályos rendszer úgynevezett rhomb tengelye — sze¬ 
rint való sorakozása folytán, három pedig a látszólagos 
dihexaeder oldaléleinek megfelelőleg, mely a co 0 2-ből 
ikerképződés állal származik. A két rendszer iránya egy¬ 
mással 30°-nyi szöget zár be. Mindazon elemek, melyek 
egy és ugyanazon síkban feklisznek, mindig csak két 
egyénhez tartoznak. 
Nem ritkán az aranjtuk szabad halmazában finom 
oszlopokat találni, melyek deltoid alapmetszetet — vagyis 
simmetrikus trapezoidszerüt mutatnak; ennek élszögei 109° 
28', 70° 32' és 90°-ot tesznek. Ez oszlopok érintési ikrek 
és azon törvény szerint képeztetnek, mint ama rhombikus 
tűk; minden az ikerhez tartozó egyén egy hexaeder és 
dodekaederlap öszalakulala, mindkettőt felösmerni lehet a 
különböző rostozásról. A Zdraholzról származó oszlopok a 
tető felé tiiszeríileg vékonyainak el, mig a megfelelő vörös¬ 
pataki ikrek a liegyezésen kicsiny (co 0 oo és co 02) lapo¬ 
kat mutatnak. 
A vázolt csoportokkal azonban a képződmények sok¬ 
félesége kimerítve még cgyátalában nincs. Gyakran a több¬ 
szörös öszenövések között meg ötös ikreket találni, melyek 
vagy mint mellékág nélküli ötoldalú oszlopok jelennek 
meg, vagy oldali ikersugarakkal bírnak és ezek hajlása a 
középső sugárhoz 60°. Egy ilyen ikernél a középső oszlop 
négy éle 70° 32' és egy éle 77° 52'-et mutat. Ez utóbbi 
azonban nem valódi ikeréi, mig a többi négy az. Néha a 
középső tű szerkezete még bonyolultabbnak látszik, amire 
