111 
felszállváo, ott felhőkké sűrűsödvén, mint csapadék a szá¬ 
razföldre hullván és szilárd részekkel megrakva a tengerbe 
visszasietvén — szünet nélkül folytatja ezen körútját. Azon 
hatalmas munkás pedig, kinek kezében a viz ama munkát 
végzi, nem egyéb mint a napmelegnek azon része, mely 
földünkre áramlik. 
Ha tehát a munkás, ifjú korában erősebb volt, világos 
hogy erélyesebben dolgozott is. Más szavakkal: a mikor a 
nap még melegebben sütött, nemcsak több vizet szivattyú¬ 
zott fel a légkörbe, hanem a sarkvidékek és az egyenlitő 
öve hőmérsékletei közt, ha nem is aránylag, de tényleg 
nagyobb lévén a különbözet — viszont az elpárolgott viz 
megsürüsödésére is kedvezőbbek voltak a feltételek: — 
több esőzés. 
Az ülledékek képződésére szánt szilárd anyagokat a 
viz kétféleképen szállítja tovább: mechanikailag, a felület 
lemosása által, és oldatban. Az ókor viszonyai mind a két 
módnak kedveztek : az. erősebb esőzés és a folyó vizeknek 
abból következő nagyobb száma a mechanikai eltávolítás¬ 
sal egyenes arányban állott, a feloldásra nézve pedig még 
hozzájárul azon körülmény, hogy a földünkön akkor álta¬ 
lában uralkodó magasabb hőfok mellett az esővíz is me¬ 
legebb volt és ezért többet oldhatott. 
A földnek nagyobb belmelegsége folytán a behatoló 
viz földalatti útjában még magasabb hőfokot nyert és na¬ 
gyobb feloldó hálást gyakorolhatott a környező kőzetekre : 
ennélfogva a forrásvizek melegebbek voltak és oldatban 
több szilárd anyagot tartalmaztak. Hogy mennyire kedve¬ 
zett az atmospbárának szénsavbősége a viz feloldó erejé¬ 
nek, nehéz volna meghatározni, minthogy a másik oldalról 
azon gáz elnyeletésének épen az esőviz nagyobb hőfoka 
szabott némi korlátokat. Egyébiránt feltehetjük, hogy szén¬ 
sav mennyisége legalább a felületen lévő kőzetek vegy- 
