115 
létromsavban; káli vagy nátronlugban főzve azonnal szétesik. 
Vegyalkatára nézve vasoxydulphosphát és vizből áll; a 
levegőn mint a Vivianit, vasoxyduloxidphospháttá élenyül. 
Kristályrendszere: egybajlásu. Az észlelt lapok: 
c (001), q (111), a (100), m (110) d (101) 1 (011), k 
(201), t (201), r (112) és p (111). A c lap finoman ros- 
tozva van a c : q élek szerint, a erősen fénylő, a mindig 
igen kifejlett q lap pedig rostozott a q: c szerint. A fonto¬ 
sabb élszögek: (001) (Í01)=46° 23*/ a ' (100) (201)= 31° 
30Va', (100) (110)=G5° 55 (100) (lll)=72 0 19%', (001) 
(Ill)=68° 54', (111) (K)l)=58 0 18',(001)(011=63° 12V 2 '. 
Hasadása a (001) irányában kitűnő, jól hasad még az (100) 
szerint. Lelbelye: Cornwall, Anglia, hol Kvarcz, Side- 
rit, Vivianit, Pyrit, Arzénkovand, Galenit, Sphalerit és Fluorit 
társaságában fordul elő. 
3. Henwoodit. (J. H. C 0 11 i n s. The Min. 
Mag. and Journ. of tbe Society of Gr. Brit. a. Irel. London. 
1876. I. pag. 11.) 
Türkiskék vagy zöldeskék gömbös tömegekben, me¬ 
lyek fölületén bizonytalan kristályfacetták mutatkoznak; 
csiszolatból a szöveg tökéletesen belső sugaras rostozottsága 
tűnt ki. Vegyalkatára nézve közel áll a türkiskez, ugyanis 
áll Cu 0, Al 2 0 3 , P 2 0 5 , H 2 O-ból, melyek viszonya: 1: 2: 
4: 11. Fajsúlya 2’67. Leihelye: Cornwall, Anglia, a 
hol is Chalcosiderit és Andrewsittel a West-Phőnix bányában 
találtatott. 
4. Friedelit. (E. B e r t r a n d. Compt. rend. d. S. 
l’Ac. d. Se. 1876. és „Note s. 1. forme crist. de la Friedelit," 
Páris, 1876.) 
Rózsavörös szinü, hatszöges rendszerben kristá¬ 
lyosodó ásvány, melynél a robmboeder csúcsélszöge 56° 
18' és a tengely viszonyok : a: c=l : 0. 5624. Vegyképlete: 
Mn 4 Si 3 O 10 -{-2 H 2 0; keménysége: 4—5, faj súlya: 3.07; 
hasad a básis szerint. A kristályok Mangánpát és Alabandit 
