119 
, A-múlté vi esőzés hatásai. Hogy az 1876-ik évben 
hullott csapadék menyisége a szokott mértéket felülmúlta, főkép or¬ 
szágunk nyugati részében, azt mindeki tapasztalhatta: télen rendkí¬ 
vüli hó menyiség hullott, nyáron át pedig majdem szüntelenül ,,rosz- 
időnk“ volt. A talajvizeknek ezen esőzések okozta felszaporodása 
máris több tüneményben nyilvánul melyekről a közönség a napi sajtó 
utján 'esetről esetre ugyan értesült, de a nélkül, hogy a tünemények 
közös kutforrására figyelmeztetett volna. Hogy ezen esetek közül 
csak egynéhányat kiemeljünk, legelőször azon új forrásra utalunk, 
mely, nem rég, a Svábhegyre vezető utón,, az n. n. Szervitakunyhó 
mellett kifakadt. A talaj, melyből ezen tiszta és friss vizű forrás 
bügyog, budai márgából (alsó oligociin) áll, melynek rétegei e környé 
keu többszörös vetődések folytán kissé zavart helyzetben vannak, ügy 
látszik, hogy a túlszaporodott talajvizek ezen vetődések egyikén keres¬ 
tek maguknak utat a felszínre, és előre mondhatni, hogy a szárazabb 
időszak a természet ezen adományát ismét kiapaszthatja, valamint 
kiapadt időközben azon forrás, melyet e sorok írója az 1868. év 
nyarán körülbelül ugyanazon a helyen látott. 
, A múlt évi esőbőségnek ezen ártatlan, sőt mondhatni üdvös 
eredményével szemben a talaj rendkívüli áztatása helyenként kárté¬ 
kony hatással volt. Nem régen történt, hogy Steinbruchnál, az osztrák 
déli vasúton,: egy hegycsuszamlás jelentékeny kárt okozott és úgy 
hiszem, nem tévedünk, ha ezen tünemény előidézésénél a talajvíz fel- 
szaporodásának is nagy szerepet tulajdonítunk. Hasonló eset fordult 
elő e hó elején Somogy megyében,. Döröcske helységben. 
A „Pester Lloyd 1 * tudósítása szerint, a falu egész hoszában 
mély repedés támadt, mely jelenleg egy 20 —4 méter szélességű árkot 
képez. Ezen ároktól keletre, 235 méter hoszu és 28'4 —44 - 5 m. széles 
területen a talaj alásiilyedt, mibek folytán már több épület öszeomlott, 
sokakat pedig:veszély fenyeget. Döröcske helység Somogy megyének 
keleti szélén, az igali kerületben fekszik, höl a Koppány patak völ¬ 
gyének egyik mellékágát foglalja el. A vidék nagyobb részét vastag 
löszburok takarja el, de a mélyebb helyeken és épen Döröcske körül 
a congeriaképletnek agyag- és homokrétegei bukkannak ki a felszínre. 
A tünemény oka valósziuüleg ezekben keresendő s menyiben hihető, 
hogy a tulemelkedett talajvíz vagy a homokréteget lazította fel 
anyira, hogy a. rá Dehezkedő löszburok nyomásának engedett, vagy 
pedig a tályagréteget áztatta át úgy, hogy a rajta nyugvó földtömeg 
a nyirkos felületen csúszásnak indulhatott. Sajnáljuk, hogy ez idő 
szerint még nem nyerhettünk bővebb és szakértő tudósítást. A dolog 
