122 
társulat alakult nemsokára, mely a bányát meg is vette. 
Azóta máig még két porosz vállalkozó kutatásokat részint 
készpénzben vett meg, részint saját nevén uj kutatásokat 
jelentett be. így dolgozik Hosszúszón Stolze Lajos a „Ver- 
einigte Laura és Königsbiitte“ nevében, Goldstein Zsigmond 
Ardón, az úgynevezett Lukovistyában, a Vrck közelében és 
Lekenyén. A kutatások gálmára 1876 óta az egész Gümör 
és Torna megyei triaszmész-képletben oly mérveket öltöt¬ 
tek, hogy máig c. 1000 szabadkutatás jelentetett be a bánya- 
hatóságnál. 1877. február hóban Pelsőcz város közelében 
egy magántársulat (közbirtokosság) szintén gálmára akadt, 
mely uj feltárás nem sokára adományoztatni fog. Egyes 
darabokban találtatott az érez következő, de máris kutatá- 
silag lefoglalt határokban: Vigtelke, Szalócz, Borzova, Ar- 
dócska, Szilas, Kecső, Imola, Horka, Nasztraj, Teresztenye, 
Szőlős-Ardó stb. 
A feltárásoknál eddig legnagyobb sikert aratott az 
első porosz társulat („Sámuel öröme 14 bányamező) a „Ro¬ 
mán akua“ és egy 190 méternyire attól nyugat felé fekvő 
ereszke (Schleppe) által. A Román akna azon helyen mé- 
lyesztetett le, hol a régiek is dolgoztak, az úgynevezett Bá- 
nyiszko vagy Bánka vidéken. Az akna eddig 38 méternyi 
mélységre hatolt és a túlsó oldalon vázolt rétegek met¬ 
szettek át. 
A Román-aknai feltárás azt mutatja, hogy itt telep- 
telérszerli érczlerakodással van dolgunk. Az eddig észlelt 
összes Gümör megyei triászképletben éjszak felé irányzott 
rétegdiilést constatálhatunk. Ezen általános dőlésnek megfe- 
lelőleg az érczlerakodmány is ilyformán fordul elő: dőlés 
50—70 fok éjszak felé, csapásirány pedig kelet-nyugat 
(6 h —18 h ). Az érczfekhelynél szembetűnő a vörös agyag vagy 
márgaagyag, mely a lerakodásnál lényeges szerepet játszott 
és melynek vastagsága nehány millimétertől 2—3 méterig 
terjed és a tulajdonképeni telepkitöltést képviseli. A Román- 
