— 123 
aknától kelet felé legújabban egy második telepet talál¬ 
tak, mely az elsőt metszi és a Csonka-völgy felé tart; dő¬ 
lése ugyanaz mint a főtelepé, csapása pedig 8 h . Az egész 
Román-aknai előfordulás bizonyítja, hogy a dolomit, mely kék 
a) márgás üledék, 
b) sötétkék dolomitos fedő Triasmész, 
c) világosabb Triasmész, 
d) sötétkék törékeny Dolomit, 
e) sárgaszinü Dolomit, 
f) sárgás Dolomit vékony agyagszalagokkal, 
g) vörös é3 sárgás agyagkitöltés gálmival, 
czink és ólomérczczel. A Galenit szór¬ 
ványosan jön elő a compact czinkércz- 
ben. 
h) sötét színű fekü Dolomit, 
i) világos szinü, vörös vonalos fekümész 
(Sohlenkalk), 
g) kitöltésnek szöveg alakja a keleti váj- 
végnél: 
1. vörös (márga) agyag, 
2. czinkfényle, 
3. gálma. 
és fehérvörös Triasmészkőben előfordul, azon kőzet, a mely¬ 
hez érczlerakodás kötve van. A dőlés nem mindig egészen 
szabályos, és nem szenved kétséget, hogy az oldat átjárta a 
repedezett kőzetet és hogy az ezen rétegzéshez tartozó hasa- 
dékokban előforduló lerakodások újabb keletkezésőek, mint 
maga a kőzet. Hasonló, de némikép eltérő képet nyújt a 
lukovistyai akna. Itt a Dolomit és fekőmész közt, vörös, 
csillámló werfeni palák közt, sárgás, gálma féle kőzet mu¬ 
tatkozik ; ezt követi a Román-aknai sötötkék Dolomit, 
vörös agyagszalagokkal, melyekben máris egyes gálmada- 
9* 
