124 
rabokat lehet találni. így a werfeni palák és a Dolomit közti 
érintkezés okvetetlen igen fontos az érczkvitatásra nézve. 
Megjegyzendő, hogy a werfeni pala Lebenyétől kezdve 
kelet felé, egészen Jablonczáig egyes szigetekben mutatkozik 
és hogy mindenütt e helyeken régi hányásokra akadunk, jeléül 
annak, hogy elődeink is ezen contactokat vették figyelembe 
kutatásaiknál. Egészen másképen mutatkozik a Pelsőcz nagy 
hegyalján nyitott érczfeltárás. A csapás iránya itt is ugyan 
kelet-nyugat, éjszaki düléssel, de a keresztül metszett réte¬ 
gek más kinézésüek mint Ardón. Itt rózsaszinü világos mész 
fölött (hasonló az ardói fekvésű mészkez) homokos sárgás 
márga következett, azután sárga agyagkitöltés gálmával, 
továbbá vörös márga-agyag hasonló az ardóihoz. A fedő kő¬ 
zet eddig még nincs elérve, de ez nem lehet más, mint az 
egész nagy hegyen előforduló fehéres, dolomitos mészkő. 
Hiányzanak-e itt egyes rétegek vagy nem és miféle okoknak 
tulajdoníthatjuk ezen eltéréseket, ezen kérdésekre nézve talán 
már a közel jövő ad felvilágosítást. A porosz bányászok és 
szakférfiak azon nézetben vannak, hogy itt nálunk is a 
gálma előfordulása olyforma teknőt képez a fekiimészen, 
(Soblenkalk) mint felső Siléziában, mely nézethez azonban 
a fentebb előadottak után nem csatlakozhatom. Vegybontások 
szerint az ardói gálma 30—50°/ 0 -ig tartalmaz czinket. A 
tiszta (sötét) czinkércz kétféle: czinkfényle (Blende) és 
czinkpát. A czinktartalom ezen érczekben 42—46 fl /o> ólom 
11—19°/ 0 , ezüst O'OIO—0 016 p. fi. Az eddig termelt gálma- 
ércz mind Poroszországba szállíttatik, egyáltalában csak a 
poroszok érdeklődnek e nagyreményű kutatások iránt, me¬ 
lyek kiváló fontosságúak hazánk iparfejlődésére és eddig 
is már jelentékeny összeget áldoztak a feltárásra és terület- 
foglalásra. Sajnos, hogy hazánkban nem elég élénk a 
vállalkozó szellem; ezen iparág kezdetben már a külföld 
kezébe jut, a nyers anyag kimegyen, a kész gyártmányt 
pedig ismét drága pénzen behozzuk. 
