12G 
legnagyobb szélessége 40 méter. Külső széle egy folytonos 
1 — 1 */ a lábnyi széles repedés által van jelölve, melynek 
belső ajka csekély (mintegy 8—10 cm.) siilyedést mutat; 
hasonló, de kisebb repedések az ilyformán elszakasztott 
földdarab területén is keletkeztek és még folyton támadnak, 
és főkép ezek okozzák a fölöttük álló épületek elpusztulá¬ 
sát. Mert a mint a fák és a megmaradt falak egyenes ál¬ 
lása bizonyítja, maga az egész talaj eredeti liajlása a víz¬ 
szintes sik felé nem változott, csak lépcsőszerü darabokra 
oszlott. 
A csuszamlás eredetének kellő felfogásához szükséges 
a döröcskei völgy geológiai alkatának rövid vázlata. Tudjuk 
hogy Somogy-megyének nagy részét hatalmas lösz-takaró 
borítja, mely azonban mégis helyenként elég vékony arra, 
hogy a folytonos denudátió azjalatta levő congeria-rétegeket 
feltárhatta. Ily feltárások egész sorát találjuk azon magaslatok 
alján, melyek a törct-koppányi völgy jobb, azaz déli part¬ 
ját szegélyezik, valamint az ezen magaslatot felosztó mellék¬ 
völgyekben ; igy p. o. Döröcske környékén is a congeria- 
rétegeket nemcsak a völgy fenekén, a patak medrében, ha¬ 
nem jobbra balra a hegylejtők vízmosásaiban is feltaláljuk 
és a keleti magaslatnak a fővölgy felé irányzott részén a 
löszt akaró jókora területen eltűnt, ligy hogy ott közvetlenül 
a congeria-agyag- és homokrétegeken járunk. A rétegek 
fekvését mindenütt a hol kellően megvizsgálhattam, egészen 
vizirányosnak észleltem. Ebből, valamint azon körülményből, 
hogy a lejtők vízmosásaiban a congeriarétegek még meg¬ 
lehetős magasságra nyomozhatok a lösztakaró alatt, — azt 
következtetem, hogy a döröcskei völgy — mint völgy — 
már a lösz lerakodása előtt létezett, és löszszel való kitöl¬ 
tése után a negyedkor vége felé újra kivájatott. Mostani 
alakját azonban nem tisztán csak a kimosásnak, hanem 
részben csuszamlási eseményeknek is köszöni. A völgyet 
környező két hegygerincz felső része, mely tiszta löszből 
